Valtiovarainministeriö	

		
PL 28		
00023 VALTIONEUVOSTO		

1. VM:n lausuntopyyntö ”Kansallisen palveluväylän arkkitehtuurin suunnitteluhanke”, 5.9.2013
2. PVJJK ak AJ17570, 5.9.2013

PUOLUSTUSVOIMIEN LAUSUNTO KANSALLISEN PALVELUVÄYLÄN VIITEARKKITEHTUURISTA JA SEN ALUSTAVASTA TOTEUTUSSUUNNITELMASTA	
Puolustusvoimien lausunto ei sisällä erillisiä osia viitearkkitehtuurille ja toteutussuunnitelmalle vaan käsittelee asiaa yhtenä kokonaisuutena. Puolustusvoimien näkökulmasta kansallinen palveluväylä on tavoitteena erittäin kannatettava ja keskeinen osa TORI-palvelutarjontaa.
Puolustusvoimat voi hyödyntää palveluväylää useissa toiminnallisissa kokonaisuuksissa, esimerkkeinä asevelvollisuusasioiden hallinta sekä yhteistoiminta ulkoisten kumppaneiden kanssa. Nykytilassa PV ratkaisee näitä tarpeita itsenäisesti, joka on toiminnallisesti hyvin rajoittavaa ja kustannuksiltaan kallista.
Toiminnallinen tarve on siis perusteltu. Haasteena on useiden referenssitoteutusten epäonnistuminen. Osiltaan palveluväylä on käsitteenä ja ratkaisuna vanhentunut tai vanhentumassa. Toteutussuunnittelun jatkon on turvattava onnistumisedellytykset vahvalla toiminnallisella painotuksella teknisen ratkaisukuvauksen sijaan. Nykyisellään konsepti käsittelee toiminnallisia osia hyvin yleisesti ja toisaalta tekniikkaa liiankin yksityiskohtaisesti. Konsepti on laajuudeltaan liian suuri.
Palveluväylän rajaukset ovat hyvät. Vaiheistuksessa pitää kuitenkin nykyistä paremmin tunnistaa ja määrittää käyttötapaukset tai liiketoimintaprosessit, joihin palveluväylällä tuodaan selkeä parannus. Yleisluontoisena ja teknispainotteisena kehityskulkuna palveluväylä ei pääse asetettuihin tavoitteisiin. Ensimmäisten toiminnallisten voittojen saavuttaminen on mahdollista hyvin yksinkertaisella teknisellä toteutuksella.
Kehitys- ja hallintamallien osalta korostetaan erityisesti alkuvaiheessa yksinkertaisuutta ja keskitettyä päätöksentekoa. Tämä edellyttää joustavaa standardien soveltamista. Monimutkaisilla toimintatavoilla karkotetaan potentiaaliset ensivaiheen asiakkaat, joiden saaminen väylän käyttäjiksi on kokonaisuuden onnistumisen edellytys.
Soveltuvilta osiltaan aineistossa on huomioitava tarkemmin ne erityispiirteet, jotka johtuvat puolustusvoimia koskevasta lainsäädännöstä. Sotilaskäskyasioihin liittyen puolustusvoimilla on jatkossakin omia, itsenäisiä kansallisen palveluväylän mukaisia toteutuksia. Esitetty TUVE-vyöhykemalli on ensivaiheessa perusteltu. Puolustusvoimat organisaationa on kuitenkin myös osa avoimia vyöhykkeitä. Tehtävä ja toiminta ratkaisevat, ei organisaatio. 
Kansallisen palveluarkkitehtuurin yleispalveluiden ja palveluväylän keskinäinen synkronointi on tehtävä etupainotteisesti. Tämä luo edellytykset todellisten liiketoimintaprosessien ja sitä tukevien palveluiden, kuten asevelvollisuusasioiden hallinta, sovittamiselle palveluväylään. Puolustusvoimat tukee esitettyjen yleispalveluiden kehittymistä ja näkee niillä merkittävän arvon toiminnassaan.
Teknisemmät kuvaukset noudattelevat tyypillisiä palveluväylän toteutusperiaatteita, sinänsä niihin ei ole huomautettavaa. Keskeistä on tunnistaa palveluväylien koetut tekniset ongelmat, kuten ratkaisuille tyypillinen turha monimutkaisuus. Konseptissa nyt olevista teknisistä periaatteista osa alkaa lähestyä elinkaarensa loppua. Palveluväyläkonseptin on kestettävä aikaa. Parhaiten tämä tapahtuu korostamalla konseptissa ajattomampia toiminnallisia tavoitteita ja vähentämällä teknispainotteista ratkaisukuvausta.
Teknisen toteutuksen, palvelutason sekä valvonta- ja hallintamallien osalta puolustusvoimat korostaa vikasietoisuutta ja erityisesti poikkeamista toipumista. Lisäksi tietoturvallisuuden kysymykset ovat keskeisiä. Tästä huolimatta puolustusvoimat ei aseta erityisvaatimuksia palveluväylälle, vaan ratkaisee tarvittavat laajennukset sekä toiminnalliset rajaukset itsenäisesti. Tämä linja tukee palveluväylän kehitystä ja mahdollisuutta saada sen ratkaisuja käyttöön.
Tietoarkkitehtuurin on sisällettävä nykyistä vahvempi toiminnallinen näkökulma. Toiminta ja siihen osallistuvat ihmiset ja välineet tuottavat tietoa ja tätä syntyvää tietoa hallitaan. Jotta voidaan mennä konseptin mukaisiin hallintaosioihin, edeltää tätä analyysi toiminnasta ja sen synnyttämästä tiedosta. Palveluväylällä, jos jollain pitää olla aito toiminnallinen tietoarkkitehtuuri. Web services -sanomarakenteet eivät ole ratkaisu palveluväylän tietoarkkitehtuuriin.
Kokemusten (lessons learned) kerääminen ja niiden analysointi ei juuri näy aineistossa, mutta ovat kiinteä osa ConceptDevelopment & Experimentation-metodiikkaa. Referenssitarkasteluissa pitäisi toteutusyksityiskohtien listauksen sijaan korostaa referenssien SWOT-tarkastelua.
Yhteenvetona todetaan, että puolustusvoimien tavoitteena on saada kansallisesta palveluväylästä keskeinen osa kokonaisturvallisuuden johtamista. Puolustusvoimat voi tarvittavilta osin osallistua palveluväylän konseptin tarkennusten laadintaan. Lisäksi puolustusvoimat tarjoaa hyödynnettäväksi kokemuksiaan integraatiotoimistorakenteestaan, missä on paljon liityntäkohtia palveluväylän kokonaisuuteen.
Puolustusvoimissa asiaa hoitavat evl Timo Salonen ja KTM Teemu Metsola Pääesikunnan Johtamisjärjestelmäosastolta.

Pääesikunnan päällikkö	

Vara-amiraali	
Juha Rannikko	

	

Johtamisjärjestelmäpäällikkö	

Prikaatikenraali	
Ilkka Korkiamäki	

	

Tämä asiakirja on sähköisesti allekirjoitettu.	

LIITTEET	     	

JAKELU		

TIEDOKSI