Täydennetty lausunto kansallisen palveluväylän viitearkkitehtuurista
Valtiovarainministeriö on pyytänyt lausuntoa Kansallisen palveluväylän arkkitehtuurin suunnitteluhankkeen tuottamisista asiakirjoista Kansallisen palveluväylän viitearkkitehtuuri (v0.95 2.9.2013, jatkossa Arkkitehtuurikuvaus) ja Kansallisen palveluväylän alustava toteutussuunnitelma (v0.6 2.9.2013, jatkossa Toteutussuunnitelma).
Tämä lausunto korvaa Microsoft Oy:n 20.9.2013 lähettämän lausunnon. Täydentämisestä on sovittu suullisesti asian valmistelijan kanssa.
Kansallisen palveluväylän suunnittelun tavoitteet ovat hyviä. Suomen julkishallinnon palveluita halutaan kehittää asiakaslähtöisesti ja hallinnon rajat ylittäen. Hallintoon muodostuneiden siilojen purkaminen edellyttää teknistä, semanttista ja prosessien yhteentoimivuutta. Palveluväylän kaltainen tekninen ympäristö luo tähän tekniset mahdollisuudet. Lainsäädännön, organisaatioiden ja prosessien sekä semanttisen tason yhteentoimivuus on kuitenkin varmistettava ennen teknologiaratkaisun käyttöönottoa. 
Kansallisen palveluväylän suunnittelussa ja toteutuksessa tulee ottaa huomioon seuraavia keskeisiä seikkoja, jotta lainsäädännön, organisaatioiden ja prosessien, semanttisen tason ja teknisen tason yhteentoimivuus voisi toteutua:
-	Valtion on luotava edellytykset yritysten väliselle syrjimättömälle kilpailulle
-	Palvelukuvausten on oltava kattavasti julkisesti saatavilla
-	Kansalaisille on tarjottava kattava palvelu omien tietojen käytön seurantaan
-	Palveluväylän liityntäpisteiden omistajuus ja hallinta on oltava liittyvällä organisaatiolla
-	Palveluväylän liityntä on määriteltävä avoimien standardien kautta, ei lähdekoodina
-	Palveluväylän viestintäprotokollana tulee käyttää avointa OASIS AMQP 1.0 -standardia
-	Avoimen datan tarjoaminen on järjestettävä standardin rajapinnan kautta
-	Tietoturva ja varautuminen on pidettävä tarkoituksenmukaisella tasolla
-	Jo toteutettujen palvelujen liittämisen väylään tulee olla helppoa
-	Kustannustehokkuutta on arvioitava vähintään 10 vuoden elinkaarella
-	Palveluväylän on ylläpidettävä julkisen hallinnon teknologianeutraaliutta
-	Julkiset pilvipalvelualustat on mahdollistettava kustannustehokkuuden turvaamiseksi 
Seuraavassa on esitetty yksityiskohtaisemmin näiden keskeisten seikkojen sisältöä ja perusteita.
1	Kilpailun ja yhteistyön edellytysten on oltava kunnossa
Julkishallinnon rooli tulee sovittaa yhteen yrityskentän tuote- ja palvelutarjonnan kanssa. Hallinnon tulee luoda mahdollisuudet ja asettaa vaatimukset palvelutuotannolle, mutta jättää julkishallinnon palvelutuotantoa tukevien ICT-palveluiden ja ratkaisujen kehittäminen ja tuottaminen riittävän laajan, elinvoimaisen ja kilpailukykyisen yrityskentän tehtäväksi. Tällä tavoin hallinto voi parhaiten edistää kestävyysvajeen purkamista ja osaltaan tukea suomalaisten yritysten kilpailukykyä. 
Riittävän laaja kilpailu varmistaa palveluväylän palveluiden jatkuvan kehittymisen ja kustannustehokkuuden koko elinkaaren ajalta. Ensin mainittuun tosin vaaditaan myös määrätietoista ja johdonmukaista julkishallinnon tavoitteiden asettamista ja toteutumisen seurantaa. Veronmaksajien kannalta palveluiden koettujen hyötyjen suhde niistä aiheutuvaan verorasitukseen on keskeisen tärkeä mittari.
Palveluväylän ja siihen liittyvien palveluiden onnistunut toteutus edellyttää julkishallinnon ja yrityskentän avoimeen vuoropuheluun perustuvaa yhteistyötä jo palveluväylän määrittelyn ja suunnittelun alusta alkaen. Luottamuksen ilmapiiri rakentuu avoimen keskustelun kautta. Ilman toimijoiden välistä luottamusta palveluväylän toteutus ja käyttöönotto eivät tule onnistumaan halutulla tavalla.
2	Palvelukuvausten saatavuus ja ajantasaisuus on varmistettava
Palvelukuvausten olemassa olo ja yhdenmukaisuus ovat keskeisiä edellytyksiä palveluiden kehittämiselle. Palveluväylän palvelukatalogi tarkoittaa koneluettavassa muodossa olevia palvelukuvauksia. Näiden palvelukuvausten on oltava rajoituksetta kehittäjien ja ohjelmistoyritysten käytettävissä. Näin voidaan edistää hallitusohjelman mukaista avoimuuskehitystä Suomen julkishallinnossa. 
Palvelukuvausten olemassaolo, ajantasaisuus ja käytettävyys on varmistettava sopivantasoisilla säädöksillä. Tulee harkita riittääkö tähän Tietohallintolain mandaatti vai tarvitaanko asiassa uutta sääntelyä.
3	Kansalaisten oikeudet tietojen käytön seurantaan on varmistettava
Kansallisen palveluväylän tavoitteena on yksilöille, yhteisöille ja yrityksille tarjottavien julkisen hallinnon palvelujen parantaminen hallitusohjelman mukaisesti. Avoin, oikeudenmukainen ja rohkea Suomi edellyttää viranomaisten toiminnan suurempaa läpinäkyvyyttä. 
Kansallisen palveluväylän arkkitehtuurisuunnittelussa vaatimus on otettu huomioon kuvaamalla Kansalaisen tietojen käytön tietopalvelu. Palvelun tarve on ilmeinen ja se tulisikin toteuttaa kaikkien käyttäjäryhmien, myös yhteisöjen ja yritysten osalta. Palvelun avulla voidaan varmistaa yksilöjen, yhteisöjen ja yritysten oikeudet tarkastella omien tietojensa käyttöä. 
Tietojen käytön tietopalvelun käyttökelpoisuuteen vaikuttaa ratkaisevasti se, kuinka pitkältä ajalta lokitietoja on saatavissa. Virossa on lainsäädännöllä säädetty lokitiedot pysyvästi säilytettäviksi. Lokitiedoille tulisi määritellä lainsäädännössä vähimmäissäilytysaika. Yhteiskunnan digitalisoitumiskehityksen edistyessä tulisi pikaisesti tavoitella lokitietojen pysyvää säilyttämistä.
4	Omistajuus ja hallinta tulee järjestää toimivaksi kokonaisuudeksi
Arkkitehtuurikuvauksessa on käsitelty palveluväylän valvonnan ja hallinnan vastuita useassa kohdassa. Kohdan 6.2 mukaan palveluväylän liityntäpalvelimien sisällöstä, yhdenmukaisuudesta ja rajapintakuvauksista sekä keskitetyistä palveluista vastaa yksi keskitetty taho, palveluväylän omistaja. Kohdan 6.5.2 mukaan palveluväylän omistaja vastaa kaikista keskitetyistä ja liityntäpisteissä sijaitsevista teknisistä palveluista. 
Kohdan 6.7.3 mukaan keskitettyjen palvelujen hallinnasta vastaa palveluväylän ylläpitäjätaho palveluväylän omistajan ohjauksessa. Liityntäpisteiden ja palveluväylään kytkettyjen palvelujen valvonta ja hallinta on hajautettua. Ymmärrämme tämän niin, että palveluväylään kytkeytynyt organisaatio (Palveluväyläorganisaatio) vastaa liityntäpisteen valvonnasta ja hallinnasta. 
Liityntäpisteiden 1) omistajuus ja vastuu sisällöstä teknisistä palveluista sekä 2) hallinta- ja valvontavastuu ovat kuvauksen mukaan eri tahoilla. Kun liityntäpisteen kaikki rajapinnat ovat avointen, yleisesti käytössä olevien standardien mukaisia, liityntäpisteen palveluiden liittäminen Palveluväyläorganisaation valvonta- ja hallintajärjestelmiin on helppoa. Palveluväyläorganisaatiolla ei kuitenkaan välttämättä ole kyvykkyyttä suorittaa hallintatoimenpiteitä. 
Käytännössä tämä johtaa siihen, että palveluväylään liittynyt organisaatio voi hankkia liityntäpisteen tuki- ja ylläpitopalvelun vain palveluväyläoperaattorin kautta. 
Suunniteltu omistajuus-, vastuu- ja hallintarakenne ei ole liityntäpisteiden osalta toimiva. Palveluväyläoperaattorin tulisi vastata vain liityntäpisteen palvelujen ja rajapintojen kuvausten (vaatimusten) ylläpidosta ja kehittämisestä sekä erilaisten teknisten ratkaisujen hyväksymisestä. Palveluväyläoperaattori voisi myös tarjota useita erilaisia valmiiksi paketoituja liityntäpistepaketteja Palveluväyläorganisaatioiden käyttöön Arkkitehtuurikuvauksessa esitetyllä tavalla.
Palveluväyläorganisaatiolle jäisi näin mahdollisuus hankkia omaan tieto- ja viestintätekniseen infrastruktuuriinsa ja henkilöstön osaamiseen parhaiten soveltuva tekninen ratkaisu. Näin Palveluväyläorganisaatio voisi todellisuudessa vastata myös liityntäpisteen valvonnasta ja hallinnasta. Rahoituksen, omistajuuden sekä valvonnan ja hallinnan vastuurajojen tulee olla yhdenmukaisia.
5	Rajapintojen ja toimintojen on oltava standardoituja, yksikäsitteisiä ja nykyaikaisia
Palveluväylän toteutuksen selkeys, linjakkuus, pitkäikäisyys ja kehittymiskyky varmistetaan parhaiten käyttämällä avointen standardien mukaisia rajapintoja ja määrittelemällä palvelut joukkona standardoituja tai vakiintuneita tietoteknisiä palveluita. Tämä mahdollistaa valmisohjelmistoihin perustuvien ratkaisujen käyttöönoton tai haluttaessa avoimen lähdekoodin ratkaisujen kehittämisen.
Poikkeukset toimintoihin ja standardien mukaisiin rajapintoihin luovat tarpeetonta monimutkaisuutta ja haittaavat ratkaisujen ylläpidettävyyttä ja kustannustehokkuutta. Saman organisaation hallussa olevien palvelujen osalta ei tulisi sallia poikkeuksia, kuten Arkkitehtuurikuvauksen kohdassa 6.2.1 sivulla 45 esitetään. Organisaation sisäinen tiedonsiirto ei kuulu palveluväylän piiriin, vaan organisaation tulee järjestää se itse, mikäli se ei jostain syystä halua käyttää palveluväylän palveluita.
Rajapinnoissa käytettävien standardien valinnassa tulee ottaa huomioon viime vuosina tapahtunut ja näköpiirissä oleva kehityskulku. Viestinvälityksessä tulisi painottua nykyaikaisempiin ja kevyempiin standardeihin kuin SOAP. Lähtökohdaksi tulisi valita REST-pohjainen viestinvälitys. 
Vastaavalla tavalla palvelukatalogin osalta on nähtävissä, että UDDI-protokollan käyttö ei ole juurikaan yleistynyt. Sen tilalle näyttää tulleen kevyempi, suoraan palveluiden yhteydessä julkaistu palvelurajapinnan kuvaus. Palvelukatalogin protokollien osalta tulisi siis käyttää tarkkaa harkintaa.
6	Avointen standardien käyttäminen palveluväylässä
 Palveluväylän viestivälityksen perustaminen avoimeen standardiin mahdollistaa valmiiden standardituotteisiin perustuvien ratkaisujen kustannustehokkaan liittämisen kansalliseen palveluväylään. OASIS konsortion standardoima Advanced Message Queuing Protocol (AMQP) 1.0 on avoin sovelluskerrostason sanomavälityskäytäntö.
 AMQP tukee sanomien reititystä (ml. kahdenväliset yhteydet ja julkaisu-tilaus -tyyppiset yhteydet), jonotusta sekä luotettavaa ja turvallista viestivälitystä. Standardi täyttää kansallisen palveluväylän toiminnalliset vaatimukset.
 AMQP:n standardointityöhön osallistuu aktiivisesti 24 yritystä, sekä loppukäyttäjäorganisaatioita että ohjelmistoteollisuutta, mm. Bank of America, Credit Suisse, Deutsche Börse, Software AG, Cisco, Red Hat, VMware ja Microsoft. Lisätietoja: http://www.amqp.org/
 Kaupallisia AMQP toteutuksia löytyy niin asennettavina palvelintuotteina (Apache, Fedora, IIT Software, Red Hat, JORAM) kuin valmiina pilvipalveluina (Microsoft Windows Azure Service Bus, StormMQ).
7	 Avoimen datan tuki edellyttää palveluväylän konseptin muuttamista
Arkkitehtuurikuvauksen kohdassa 6.2.3 esitetään Avoimen datan liityntäpalvelun toteuttamista liityntäpalvelinten yhteyteen myöhemmässä vaiheessa. Kuvauksessa esitettyjen avoimen datan palveluiden keskeisten haasteiden, palveluiden ja datan löytämisen, epäyhtenäisten rajapintojen ja ennakoimattoman kuormituksen, ratkaiseminen palveluväylän avulla on mahdollista. 
Avoimen datan rakenteiden yhtenäistäminen on erittäin kannatettava ajatus, mutta se edellyttää palveluväylän konseptiin suurta periaatteellista muutosta. 
Lähtökohtaisesti palveluväylä koostuu rajatusta joukosta liityntäpisteitä, jotka kommunikoivat vain toistensa kanssa tietoturvallisesti. Niihin ei ole pääsyä muualta. Palveluväylä on siis luonteeltaan suljettu verkko. Tätä korostetaan useassa Arkkitehtuurikuvauksen kohdassa. 
Palveluiden ja datan löytämisen helpottaminen ja rajapintojen yhtenäistäminen on mahdollista palveluväylän avulla, kun palveluväylän palvelukatalogi ja kaikkien avoimen datan palvelujen liityntäpisteet avataan julkisiksi, kaikkien Internetin käyttäjien saavutettaviksi palveluiksi. 
Palveluväylä ei kuitenkaan ratkaise avoimen datan tärkeintä standardoitavaa seikkaa: datan konekielistä luettavuutta. Tämä on ehdoton edellytys avoimen datan palvelujen ja sovellusten syntymiselle ja elinvoimaisen liiketoiminnan kehittymiselle avoimen datan ympärille. Palveluväylä standardoi vain datan kuljettamiseen tarvittavan kirjekuoren, ei itse datan esittämistä.  
Avoimen datan tietosisällön esittämisessä tulee käyttää avoimia avoimen datan standardeja, kuten tekeillä olevaa OASIS Open Data Protocol (Odata) -standardia. Näin voidaan helpoiten varmistaa laaja alusta- ja ohjelmistotuki avoimelle datalle. OData-standardi sopii hyvin yhteen palveluväylän suunniteltujen viestinvälitysrajapintojen kanssa, sillä se on REST-pohjainen protokolla, joka rakentuu HTTP-, AtomPub- ja JSON-protokollien päälle.
8	Tietoturvallisuuden ja varautumisen tason on oltava tarkoituksenmukainen
Palveluväylän keskitetyt ja hajautetut palvelut on suunniteltu niin, että palveluväylä kokonaisuutena toimii myös keskitettyjen palvelujen häiriötilanteissa ja suunniteltujen katkojen aikana. Palveluväylän käytettävyysvaatimukset määräytyvät loppukäyttäjille näkyvien palvelujen käytettävyysvaatimusten mukaisesti. 
Hallitusohjelman mukaisesti tavoitteena on parantaa kansalaisten käytettävissä olevia julkisen hallinnon sähköisiä palveluja. Digitaaliseen maailmaan osallistuminen on oltava mahdollista ajasta ja paikasta riippumatta. Julkisen hallinnon sähköisten palvelujen on lähtökohtaisesti oltava käytettävissä aina.
Palveluväylän keskitettyjen ja hajautettujen palveluiden palvelutasovaatimukset tulee sovittaa yhteen toiminnallisen konfiguraation kanssa siten, että loppukäyttäjien palveluiden palvelutasovaatimus toteutuu. Liityntäpisteiden palveluiden itsenäiseen toimintaan vaikuttavat parametrit ja keskitettyjen palveluiden käytettävyysvaatimukset tulee sovittaa yhteen.
Tietoturvallisuuden, toiminnan jatkuvuuden ja varautumisen ratkaisut tulee suunnitella palveluväylän keskeisten tietojen tarkemman analyysin pohjalta. Palveluväylän toiminnassa käytettävä tieto on pääosin julkista tietoa. On tietoisesti vältettävä sekä yli- että aliluokittelua. Yliluokittelu johtaa tarpeettomiin kustannuksiin ja aliluokittelu puolestaan lisää tietoturvariskejä.
Tarkoituksenmukainen ja oikein tehty luokittelu mahdollistaa palveluväylään liittyvälle organisaatiolle kustannustason optimoinnin myös julkisia pilvipalvelualustoja hyödyntämällä.
9	Nykyiset sähköisten palvelujen järjestelmät tulee voida liittää palveluväylään helposti
Suomen julkishallinnossa on käytössä mittava määrä hyviä sähköisiä palveluja. Myös Kansallista palveluväylää vastaavia ratkaisuja on käytössä. Olemassa olevat ratkaisut tulee voida liittää helposti palveluväylään, erityisesti kun teknologia-alustat mahdollistavat hyvin suoraviivaisen liityntäpisteen palvelujen toteuttamisen. Toteutukset tulisi voida tehdä ilman erillisen liityntäpalvelimen käyttöönottoa.
Julkishallinnon yhteisiä palveluita on monesti aiemmin otettu käyttöön pienet organisaatiot edellä. Tämä on johtanut epäonnistuneisiin ratkaisuihin, kun suurten organisaatioiden monipuolisempia vaatimuksia ei olekaan kyetty täyttämään. Jotta tältä vältyttäisiin, tulisi suurten organisaatioiden keskeisten palvelujen vaatimukset ja rajapintojen yksityiskohdat ottaa huomioon palveluväylän toteutuksen yksityiskohtaisessa suunnittelussa yhteistyössä virastojen kanssa. Myös organisaatioiden sähköisiin palveluihin on syytä varautua tekemään muutoksia. Toteutussuunnitelman Teknologiakokeilut, PoC –vaiheessa tulisi kokeilla erityisesti olemassa olevien väyläratkaisujen, esimerkiksi AHTIn sähköisen asiointialustan, sovittamista palveluväylään.
10	Kustannushyötyanalyysi on tehtävä yhteiskunnallisella tasolla koko elinkaaren ajalta
Mikäli Kansallisen palveluväylän toteutuksessa pystytään noudattamaan arkkitehtuuridokumentissa esitettyjä keskeisiä periaatteita (helppous, turvallisuus, kustannustehokkuus), palveluväylän ympärille voi syntyä ekosysteemi, joka voi sujuvasti ja nopeasti tuottaa yksilöille, yrityksille ja yhteisöille sekä julkiselle hallinnolle yhteentoimivia ja innovatiivisia sähköisiä palveluita. Toteutuksessa on kuitenkin huolehdittava siitä, että helppous, turvallisuus kehittyvät ja kustannustehokkuus säilyy koko palveluväylän elinkaaren ajan. 
Kustannustehokkuutta tarkasteltaessa tulee huomioida koko palveluväylän odotettavissa oleva elinkaari, vähintään 10 – 15 vuotta. Lisäksi kustannustehokkuustarkastelussa tulee ottaa huomioon kaikki palveluväylään liittyvät ja sitä hyödyntävät organisaatiot. Keskitettyjen palvelujen kustannustehokkuus ei saa aiheuttaa vältettävissä olevia lisäkustannuksia palveluväylään liittyville toimijoille. Keskeisiä päätöksiä ja linjauksia tehtäessä kustannustehokkuutta tulee tarkastella palveluväylän koko ekosysteemin tasolla.
Palveluväylän toteutuksessa tulee ottaa huomioon myös kestävään kehitykseen ja ilmastonmuutoksen torjuntaan vaikuttavat seikat. Hallitusohjelmassa on keskeisenä tavoitteena tehdä tulevaisuuden Suomesta hiilineutraali yhteiskunta. Keskeisiä päätöksiä ja linjauksia tehtäessä on otettava kokonaiskustannusten lisäksi huomioon myös energiatehokkuus ja hiilijalanjälki.
11	Teknologianeutraalius on varmistettava ottamalla kaikki kustannukset ja riskit huomioon
”Avoimen ja suljetun lähdekoodin ohjelmistoja kohdellaan hankinnoissa teknologianeutraalisti.” 
Hallitusohjelma s. 78
Hallitusohjelmassa todetaan myös kustannushyötyanalyysin tärkeys teknologiavalintoja tehtäessä.
Kansallisen palveluväylän menestyksekkäässä suunnittelussa on olennaista aikaa kestävien ja ajan myötä kehittyvien standardien valinta rajapintoihin. Toteutuksessa puolestaan on olennaista valita sellaiset teknologiat, joiden nähdään olevan olemassa ja kehittyvän palveluväylän elinkaaren ajan ja joihin on riittävästi osaamista monissa eri yrityksissä. 
Suomessa on Tilastokeskuksen tuoreimman tilaston mukaan noin 1 000 ohjelmisto- ja ICT-konsultointialan yritystä, joissa on töissä vähintään 5 työntekijää. Työntekijöitä on kaikkiaan noin 37 000. Microsoftin kumppaniverkostossa on Suomessa noin 600 yritystä. 
Hyvät globaalit kehittäjäresurssit ja toimivat prosessit, selkeä ja linjakas kehittämisstrategia sekä laaja osaajaverkosto takaavat koko suunnitellun elinkaaren kestävän kustannustehokkaan ratkaisun.
Avoimeen lähdekoodiin perustuvien ratkaisujen arvioinnissa kiinnittää huomiota ainakin seuraaviin tekijöihin:
-	Avoimen lähdekoodin lisenssit eivät aina ole maksuttomia;
-	Kehittämistyön määrä voi olla hyvin erilainen, hyvissä valmisohjelmistoratkaisuissa kehittämistyötä ei tarvita lainkaan, käyttöönotto voidaan tehdä pelkästään konfiguroimalla;
-	Myös ylläpitotyön määrä voi avoimen lähdekoodin ohjelmistoissa olla suurempi kuin valmisohjelmistoissa;
-	Avoimen lähdekoodin ratkaisuissa pitää järjestää tietoturvapäivitysten toteutus ja jakelu. 
Teknologianeutraaliutta voidaan toteuttaa tuottamalla Toteutussuunnitelman Teknologiakokeilut, PoC –vaiheessa yhteistyössä toimittajien kanssa riittävän yksityiskohtaiset määritykset keskitetyille palveluille ja liityntäpisteille ja antamalla markkinoiden tuottaa määritykset täyttäviä ratkaisuja palveluväylään liittyvien organisaatioiden tarpeisiin. Palveluväylään liittyvän organisaation tulee voida valita omaan tekniseen ympäristöönsä sopiva ratkaisu. 
12	Pilvi on otettava huomioon kustannustehokkaana ja olennaisena vaihtoehtona
Erityisesti tulisi pyrkiä edistämään turvallisten, käytettävyydeltään ja kustannustehokkuudeltaan huippuluokkaa olevien julkisen pilven palveluiden käyttöä sekä avoimen datan palveluissa että liityntäpisteiden toteutuksissa. Julkisen pilven mahdollisuuksia käyttämällä taataan ratkaisujen kestävyys, jatkuva kehittyminen, energiatehokkuus ja hiilineutraalius. 
Käyttämällä julkisen pilven palveluita päästään elinkaarikustannuksissa 90 %:n säästöihin verrattuna suhteelliseen suuriin yksityisiin pilviin. Lisäksi suurten tietokeskusten energiatehokkuus (PUE-arvo jopa 1,1 – 1,2) ja sitä myötä hiilijalanjälki on helposti moninkertainen keskisuuriin palvelinsaleihin (PUE-arvo tyypillisesti noin 2,0) verrattuna.
13	Kuvausta on selkeytettävä 
13.1	Viranomaisten rooleihin liittyvät epätäsmällisyydet on korjattava
Arkkitehtuurikuvauksen kohdassa 5.3 on kuvattu palveluväylätoimintaan liittyvät roolit. Organisaatiorooleina on mainittu mm. Valvoja-viranomainen, joka kuvataan seuraavasti:
Palveluväyläoperaattorin toimintaa ja kansallisen palveluväylän toiminnan lainmukaisuutta valvova palveluväylän operatiivisesta toiminnasta ja johtamisesta riippumaton taho. 
Tietosuojavaltuutetulla ja Valtiontalouden tarkastusvirastolla on lainsäädännössä määritelty rooli toiminnan lainmukaisuuden valvojina. Palveluväylätoiminta ei ole viestintämarkkinalain alaista toimintaa, joten Viestintävirastolla ei ole valvontaroolia. 
Kuvauksen perusteella jää epäselväksi tarkoitetaanko tällä roolilla jotain olemassa olevaa viranomaista vai uutta viranomaisroolia. Kuvausta tulisi tältä osin selkeyttää. Mikäli tässä tarkoitetaan uutta viranomaisroolia, asia tulisi tuoda selkeästi esiin myös lainsäädännön muutostarpeita käsittelevässä kohdassa.
13.2	Kuvauksessa olevat sisäiset ristiriitaisuudet on korjattava
Arkkitehtuurikuvaus on pääosin hyvää tekstiä. Sisältö on parantanut kesän aikana, kun epäolennaisuuksia on karsittu.
Kuvauksessa on kuitenkin vielä kohtia, joita tulisi korjata yhdenmukaisemmiksi. Erityisesti viestien ja liikenteen salaamiseen liittyvät kohdat ovat osin ristiriitaisia. Peräkkäisissä kappaleissa saatetaan todeta, että viestit voidaan salata tarvittaessa, viestit salataan aina, liikenne salataan. Salaushierarkiasta olisi hyvä piirtää selventävä kaavio, josta käy ilmi millä tasoilla salausta tehdään tai voidaan tehdä ja kenen vastuulla salaus on.