TURUN KIHLAKUNNAN SYYTTÄJÄNVIRASTO
	Johtava kihlakunnansyyttäjä

							p.K.vvvv		
Oikeusministeriö
PL 25
00023 VALTIONEUVOSTO

Viite:		OM:n lausuntopyyntö 15.1.2004 dnro 32/41/2002

Asia:		ihmissalakuljetus ja lapsipornografia

Turun syyttäjänviraston (jäljempänä virasto) käsityksen mukaan mietintöön sisältyvät lakiehdotukset ovat perusteltuja ja Suomea sitovien kansainvälisten velvoitteiden mukaisia. Virastolla ei ole huomauttamista mietinnön laitonta maahantuloa ja maassaoleskelun järjestämistä koskevien ehdotusten sen paremmin kuin niiden perusteluidenkaan osalta.

Lapsipornografian osalta on selvästi ongelmallisin kysymys kansainvälisten instrumenttien edellyttämä kiinteä ja jokseenkin korkea 18 vuoden ikäraja. Ikärajan ongelmallisuutta on käsitelty mietinnön perusteluosassa ja ilmeistä on, että ikäraja on myös meillä otettava käyttöön. Allekirjoittanut viraston edustaja lukee ansiokseen sen, että Euroopan neuvoston tietoverkkorikosyleissopimus mahdollistaa myös alemman ikärajan käyttämisen; valitettavasti vain muut instrumentit eivät salli 16 vuoden ikärajan käyttöön ottamista. Pelkistetysti toteutettuna kiinteä ikäraja edellyttäisi kuvan kysymyksessä ollessa paitsi kuvan kohteen henkilöllisyyden ja syntymäajan myös tarkan kuvaushetken selvittämistä ja saattaisi kärjistetysti merkitä esimerkiksi sitä, että vaikkapa vuorokauden vaihteen yli jatkuneen kuvaussession ensimmäiset otokset olisivat rikollista aineistoa kun taas seuraavan vuorokauden puolella syntyneet tuotokset olisivat täysin laillisia. 

Ehdotetussa RL 17 luvun 18 §:n 4 momentissa on päädytty ratkaisuun, joka ei edellytä kuvan kohteena olleen henkilön kuvauksen aikaisen iän selvittämistä, jos on perusteltua syytä olettaa hänen olleen 18 vuotta nuorempi. Tällainen ratkaisu tuntuu sinänsä järkevältä ja vaikuttaa hyväksyttävältä myös kansainvälisiä velvoitteita ajatellen. Vaikeuksia voidaan kuitenkin ennakoida syntyvän ja erityisesti päinvastaisessa tapauksessa eli silloin, kun kuvan kohde tosiasiassa on iältään vaikkapa 17 vuotta ja 11 kuukautta mutta on perustellusti ajateltavissa esimerkiksi 25-vuotiaaksi. Nuorten henkilöiden ja erityisesti nuorten naishenkilöiden ikää on hyvin vaikea arvioida edes muutaman vuoden tarkkuudella varsinkin silloin, jos arvioija on jo ehtinyt varttuneempaan ikään. Saattaa siis olla, että pornografisen kuvan epäillyn levittäjän, asiaa tutkivan poliisin, syyteharkintaa suorittavan syyttäjän ja juttua käsittelevien tuomioistuimen jäsenten käsitykset kuvan kohteen iästä eroavat toisistaan olennaisesti.
Tunnusmerkistön harkinnanvarainen elementti muodostuu kovin suureksi ja esimerkiksi tahallisuuden osoittaminen ehkä jopa mahdottomaksi.

Kiinteää ikärajaa ei saa millään ratkaisulla ongelmattomaksi mutta viraston arvelun mukaan ongelmaa voisi edes hieman pienentää puheena olevan 4 momentin kääntäminen tavallaan päinvastaiseksi seuraavasti:

Lapsena pidetään kahdeksaatoista vuotta nuorempaa henkilöä sekä henkilöä, jonka ikää ei voida selvittää mutta jonka ei voida perustellusti olettaa olevan seitsemäätoista vuotta vanhempi.

Näin muotoiltu säännös johtaisi osaltaan samaan lopputulokseen kuin mietintöön sisältyvä ehdotus mutta jättäisi tutkinnan ja syyteharkinnan kannalta hieman enemmän liikkumavaraa. Tosiasiassa se tarkoittaisi myös sitä, että joihinkin alle 18-vuotiaita esittäviin kuviin ja kuvatallenteisiin kohdistuvat toimet tietoisesti jätettäisiin rangaistavuuden ulkopuolelle, mutta täysin samaan tosiasialliseen lopputulokseen johtaisi myös mietinnössä esitetty ehdotus. 

Muilta osin virastolla ei ole mietinnön johdosta lausuttavaa.

			Johtava kihlakunnansyyttäjä			Antti Pihlajamäki