Virhe. Tietolähdettä ei voi avata.«rivi1»
«rivi2»
«rivi3»
«rivi4»
«rivi5»
«rivi6»

LAUSUNTO OIKEUSMINISTERIÖLLE IHMISSALAKULJETUSTA, LAPSIPORNOGRAFIAA JA PALERMON YLEISSOPIMUKSEN LISÄPÖYTÄKIRJAA KOSKEVASTA MIETINNÖSTÄ

Khs 2003-2068

	Oikeusministeriö on 15.1.2004 pyytänyt sosiaalivirastolta lausuntoa työryhmän loppumietinnöstä ”Ihmissalakuljetus, lapsipornografia ja Palermon yleissopimuksen lisäpöytäkirjat”. Lausuntopyyntö oli alunperin kaksivaiheinen aikataulultaan, mutta ministeriö on jatkanut koko lausunnon määräaikaa 31.3.2004 asti.

   	Kaupunginhallitus päätti antaa oikeusministeriölle työryhmän loppumietinnöstä ” Ihmissalakuljetus, lapsipornografia ja Palermon yleissopimuksen lisäpöytäkirjat” sosiaalilautakunnan esitykseen perustuvan seuraavan lausunnon:

Kaupunginhallitus toteaa että, se on antanut kysymyksessä olevan työryhmän osamietinnöstä ”Ihmiskauppa, paritus ja prostituutio” (oikeusministeriön työryhmän mietintöjä 2003:5) lausuntonsa oikeusministeriölle 17.11.2003. Kaupunginhallitus toistaa lausunnossaan esittämänsä käsitykset mm. ihmiskaupasta, kun ne liittyvät paritukseen ja prostituutioon, jota harjoitetaan organisoidusti järjestäytyneen rikollisuuden toimesta. 

Nyt kysymyksessä olevasta työryhmän loppumietinnöstä ilmenee, että seuraamusjärjestelmiin tehtävät muutokset perustuvat pitkälti kansainvälisiin sopimuksiin ja niihin velvoitteisiin, joihin Suomi on sitoutunut mm. liittymällä Euroopan Unioniin. Sopimusmääräysten ja lisäpöytäkirjojen sekä direktiivien yhtenä tarkoituksena on myös puuttua niihin vakaviin lieveilmiöihin ja ongelmiin, joita järjestäytynyt rikollisuus yhteiskunnassamme aiheuttaa.

Kaupunginhallitus toteaakin, että kun kysymys on Suomea sitovista kansainvälisoikeudellisista velvoitteista, tulee niitä myös täsmällisesti noudattaa.

Laittoman maahantulon järjestämistä koskevat työryhmän esitykset ovat siten kannatettavia.

Mietinnöstä ilmenee, että voimassa olevan ulkomaalaislain mukaan ihmiskaupan uhrin oleskelulupa voitaisiin myöntää (säännöksiä positiivisella ja perusoikeusmyönteisellä tavalla tulkiten) ulkomaalaislain 20 §:n kohtuusperusteella tai lain 31 §:n mukaan suojelutarpeen perusteella. Työryhmä kuitenkin korostaa, että henkilön asema ihmiskaupan uhrina tulisi selvemmin tuoda esiin oleskeluluvan myöntämisen perusteena.

Kaupunginhallitus yhtyy työryhmän käsitykseen siitä, että ulkomaalaislaissa tulisi ottaa huomioon ihmiskauppa ja sen uhrin asema oleskelulupaa myönnettäessä. Työryhmä on viitannut myös uuteen ulkomaalaislakiin ja todennut, että oleskeluluvan myöntäminen ihmiskauppatapauksissa ei ilmeisesti olisi enää kohtuusperiaatteella mahdollista. (sivu 50). Kiireellisesti tulisikin valmistella ulkomaalaislakiin sellaiset muutokset, jotka mahdollistaisivat ihmiskaupan uhrien aseman huomioimisen myös kohtuusperusteilla oleskelulupaa myönnettäessä.

Kun kyse on työryhmän esityksen tarkoittamasta törkeän laittoman maahantulon järjestämisestä (ts. esim. suhtaudutaan välinpitämättömästi rikoksen kohteena olevan henkilön henkeen tai terveyteen tai vaarannetaan se tahallisesti tai kysymys on esim. alaikäisestä lapsesta), tulee rikoksen torjunnassa ja sen tutkinnassa käyttää kaikkia niitä teknisiä tutkintavälineitä ja - mahdollisuuksia, jotka ovat välttämättömiä rikoksen torjunnassa tai niiden tutkinnassa.

Esitutkintaviranomaisilla tulisi olla mahdollisuus myös, mikäli tutkinta välttämättä sitä edellyttää, turvautua laissa säädettyihin telekuuntelumahdollisuuksiin. Kaupunginhallituksen näkemyksen mukaan rikoksesta epäiltyjen perustuslailla suojattua oikeutta yksityisyyteen voidaan rajoittaa silloin, kun kysymys on mietinnössä mainituista törkeinä pidettävistä teoista, jotka kohdistuvat alaikäiseen lapseen tai muutoin alisteisessa asemassa olevaan henkilöön. Tällaisissa tilanteissa tärkeä yleinen etu vaatii yhteiskunnalta voimakkaitakin keinoja rikolliseen menettelyyn puuttumiseksi. 

Työryhmä on esittänyt myös lapsipornografiaa koskevien rikoslain säännösten selkeyttämistä ja tarkentamista ottaen huomioon Suomea sitovat kansainväliset velvoitteet. Työryhmä on esittänyt, että lapsena pidettäisiin alle 18-vuotiasta henkilöä.

Kaupunginhallitus toteaa, että lastensuojelulaissa ja muussa sosiaalihuollon lainsäädännössä on omaksuttu sama 18-vuoden ikäraja. Esitetty sääntely on sopusoinnussa siten muun kansallisen lainsäädännön kanssa. Mainitusta ikärajasta on tehty kuitenkin lukuisia poikkeuksia mm. rikoslaissa, erityisesti suojaikärajoissa, sekä avioliiton solmimista koskevissa säännöksissä. 

Työryhmän esittämä 18 vuoden ikäraja on kuitenkin em. syistä perusteltu. 

Kaupunginhallitus toteaa, kuten työryhmäkin on todennut, että lapsipornografiaa koskevien säännösten ensisijainen tavoite on suojata lasta joutumasta sellaisen seksuaalisen väärinkäytön kohteeksi, jota lapsipornografian valmistaminen merkitsee, sekä suojata lasta joutumasta yksityisyyteensä kohdistuvan loukkauksen kohteeksi, jota mm. lasta koskevan pornograafisen kuvan levittäminen merkitsisi. Selvää on, et-teivät em. tavoitteet edellytä täysi-ikäisten henkilöiden suojaamista. Tässäkin mielessä 18 vuoden ikäraja on perusteltu ottaen huomioon jokaisen yksilön yksilölliset fyysisen ja henkisen kehityksen vaiheet.

Kaupunginhallituksen näkemyksen mukaan lainsäädännössä on erityisesti kiinnitettävä huomiota lapsen asemaan. Työryhmän esitykset lapsipornografiaa koskevien säännösten uudistamisesta sekä rangaistusten osittaisesta koventamisesta ovat tämä näkökohta huomioonottaen perusteltuja.

Lapsen seksuaaliseen itsemääräämisoikeuteen kohdistuneita tekoja tai muuta menettelyä, joilla hyväksikäytetään lapsen (tai muun henkilön) alisteista asemaa tai hänen vielä kehittymätöntä ymmärryskykyään, ei voida missään tilanteessa pitää hyväksyttävänä. Tällöin myös rikosten seuraamusten tulee olla oikeasuhteisia, jolloin vastaavalla tavalla rikosten tutkintaan ja ennalta ehkäisyyn on varattava paitsi riittävät määrärahat ja resurssit, myös luotava lainsäädännössä mahdollisuudet tosiasiassa tutkia mainittuja rikoksia. 

Työryhmä on katsonut esityksessään, että törkeän sukupuolisiveellisyyttä loukkaavan lasta esittävän kuvan levittämisen kriteeri täyttyisi mm., ”jos lapsi on erityisen nuori”. Törkeänä tekoa pidettäisiin myös silloin, kun kuvassa esitetään vakavaa väkivaltaa tai lapsen kohtelua erityisen nöyryyttävällä tavalla (lapsi esim. alistetaan sekaantumaan eläimeen) tai rikos tehdään erityisen suunnitelmallisesti taikka rikos on tehty osana järjestäytyneen rikollisryhmän toimintaa.

Kaupunginhallitus kiinnittää huomiota siihen, että työryhmä ei ole määritellyt törkeysastetta kuvaavana tekijänä tunnusmerkistössä lainkaan lapsen ikää. Esityksessä on vain viitattu, että törkeänä tekoa voitaisiin pitää, kun kysymys on ”erityisen nuoresta lapsesta”. Kaupunginhallitus ei pidä tällaista määrittelyä riittävänä. Mahdollista on, että säännöstä tulkittaisiin siten, että törkeänä pidettäisiin vain esim. vauvoihin tai imeväisikäisiin kohdistuneita tekoja.

Ainakin hallituksen esitystä annettaessa tulisi yksityiskohtaisissa perusteluissa tältä osin kuvata riittävän tarkasti ja mahdollisesti esimerkkejä käyttäen, milloin lasta voidaan pitää sukupuolisiveellisyyttä loukkaavassa lasta esittävässä kuvassa säännöksen tarkoittamassa mielessä ”erityisen nuorena lapsena”.

Työryhmän mietinnössä on viitattu sosiaali- ja terveysministeriön asettaman selvityshenkilön (Sami Mahkonen) ja hänen raporttiinsa Palermon yleissopimuksesta. Tämä kansainvälisen järjestäytyneen rikollisuuden vastainen Yhdistyneiden kansakuntien yleissopimus hyväksyttiin marraskuussa 2000.

Selvityshenkilön tehtävänä oli selvittää missä määrin voimassa oleva sosiaali- ja terveydenhuoltolainsäädäntö ja muu normisto voi  turvata ihmiskaupan uhrien suojeluun, auttamiseen tarvittavia palveluja sekä minkälaisia muutoksia niitä koskeviin säännöksiin mahdollisesti tarvitaan ja mitkä on tarvittavien sosiaali- ja terveyspalvelujen sisältö, erityistarpeet ja palvelujen järjestämistapa. 

Selvityshenkilön raportista ilmenee, että se oli luonteeltaan alustava. Selvityshenkilö totesi, että ihmiskaupan uhreilla voi olla erityistarpeita, jotka edellyttävät lastensuojelun avo- ja laitoshuollon, etsivän sosiaalityön, tulkkien informointipalvelujen, asumispalvelujen ja muiden sosiaalihuoltolain 17 §:ssä säädettyjen palvelujen sekä terveydenhuollon palvelujen järjestämistä. Selvityshenkilö katsoo, että kustannukset näistä erityispalveluista tulisi kattaa valtion erillisellä määrärahalla.

Näiden järjestäytyneen rikollisryhmien uhreiksi joutuneiden henkilöiden saaminen sosiaali- ja terveyspalvelujen piiriin on tapahduttava mahdollisimman aikaisessa vaiheessa. Tämä edellyttää varhaisen puuttumisen mahdollistamiseksi riittävää ja tehokasta palveluista ja tukitoimista informointia.  Kun tähän rikollisuuteen liittyy myös yksilön hätää omasta ja mahdollisesti huollettaviensa turvallisuudesta, on kiinnitettävä myös huomiota asumispalvelujen mm. turvakotijärjestelmien kehittämiseen.

Jatkovalmistelussa tulisi pikaisesti selvittää, minkälaisista sosiaali- ja terveyspalveluista nyt olisi kyse sekä minkälaisin muodoin niitä tulisi järjestää. Tässä yhteydessä tulisi välttämättä miettiä myös näiden palvelujen ja tukitoimien rahoitusmallit.

Kaupunginhallitus pitää tärkeänä, että yhteiskunnalla on mahdollisuudet puuttua riittävällä tavalla rikolliseen toimintaan. Uhreiksi joutuneiden ja heidän omaistensa turvallisuudesta on myös huolehdittava. Tällöin on kiinnitettävä huomiota erityisesti todistajana olevien henkilöiden suojelemiseen esim. kehittämällä erityisiä todistajien suojelujärjestelmiä. 

Lausuntopyynnössä on pyydetty kiinnittämään huomiota myös työryhmän mietinnön liitteenä olevaan eriävään mielipiteeseen. Kaupunginhallitus viittaa edellä lausumaansa törkeän maahantulon järjestämisen osalta ja toteaa edelleen, että eriävä mielipide koskee telekuuntelun ulottamista myös törkeän sukupuolisiveellisyyttä loukkaavan lasta esittävän kuvan levittämiseen. Eriävässä mielipiteessä on katsottu, ettei rikoksen tutkinta ja selvittäminen edellyttäisi rikoksesta epäiltyjen puhelujen kuuntelua,  vaan asia olisi hoidettavissa vain verkossa levitettävän rikollisen aineiston avaamisella. 

Kaupunginhallitus pitää tärkeänä, että varsinkin lasta koskevat rikolliset teot tutkitaan ja että tässä tutkinnassa voidaan hyödyntää kaikkia niitä teknisiä ja lainsäädännöllisiä keinoja, jotka ovat käytettävissä. 

Kaupunginhallituksen näkemyksen mukaan työryhmän esittämät kannanotot ovat perusteltuja ja asia tulisi saattaa eduskunnan käsiteltäväksi työryhmän esitysten mukaisesti.

Lisätietoja antaa kaupunginsihteeri Olli Hari, puhelin 169 2285.

HELSINGIN KAUPUNGINHALLITUS

Timo Honkala		Anneli Frantsi	
apulaiskaupunginjohtaja		kaupunginsihteeri