kirjaamo@mintc.fi
Diaarinumero LVM/248/05/2012
Lausunto koskien Liikenne- ja viestintäministeriön tilaamaa vertailevaa selvitystä teleyritysten hinnoittelun valvonnasta ja valvontakeinoista 
Yleisradio Oy (jäljempänä Yleisradio) kiittää mahdollisuudesta lausua otsikossa mainitusta selvityksestä tietoyhteiskuntakaaren sääntelytyöhön liittyen. Seuraavassa lausuttu koskee erityisesti television jakelumarkkinaa. Yleisradio haluaa kuitenkin korostaa, että analogisen radion lähetyspalvelumarkkina on osin vastaavanlainen, joten alla esitetyt näkemykset koskevat soveltuvin osin myös tätä markkinaa. 

TV- ja radiolähetyspalvelumarkkinan hinnoittelu vaatii edelleen viranomaissääntelyä
Suomi on laaja ja harvaanasuttu maa, jossa toisaalta taajuuksien väheneminen kaventaa markkinan toimivuutta ja toisaalta usean eri verkko-operaattorin toimiminen kilpailulla markkinalla onnistuu todennäköisesti vain osassa maata. On hyvin todennäköistä, että julkisen palvelun yleisradioyhtiön sekä kaupallisten valtakunnallisten toimijoiden velvoitteiden täyttämisen onnistuminen voidaan taata vain monopolistisen toimijan avulla. Sellaisen, jolle määritellään verkkotoimiluvan kautta koko maan kattava palveluvelvoite. Näin ollen on selvää, että ainakin tämä osa markkinasta vaatii hintasääntelyä jatkossakin. 
Jotta kilpailua voitaisiin synnyttää myös koko maan kattavilla lähetysverkkopalveluilla, tulisi maahan rakentaa usean eri toimijan toimesta vähintään yksi kattava jakeluverkko. On kuitenkin selvää, että maan harvaan asutun osan kattaminen vaikkapa mainos- ja/tai maksutelevisiopalveluiden rahoittamana on epärealistista. Hintasääntelyn säilyttämistä tukevat myös nyt kommentoitavana olevan vertailevan selvityksen havainnot eri maista. Euroopan tasolla on siis havaittu ko. markkinan hintasääntelyn tarve kansallisesti. Yleisradion näkemyksen mukaan on ehdottoman välttämätöntä, että myös Suomessa tv- ja radiolähetyspalvelumarkkinan hinnoittelua säännellään ja valvotaan viranomaisen toimesta.

HMV-yritysten hinnoittelun arviointi ja sen ajoittuminen
Voimassaolevan lainsäädännön mukaan HMV-yritysten tulee noudattaa toiminnassaan kustannussuuntautunutta ja syrjimätöntä hinnoittelua. Käytännössä Suomessa tämä on tarkoittanut jälleenhankintahintaan perustuvaa hinnoitteluvelvoitetta HMV-päätöksissä. Viestintävirasto teetti vuoden 2011 aikana selvityksen viestintämarkkinoilla toimivien säänneltyjen palveluiden hinnoittelun valvonnasta sekä valvonnan haasteista. Toimialan edustajien antamien lausuntojen ja valmistuneen selvityksen perusteella Viestintävirasto päätti muuttaa tiettyjen markkinoiden hinnoittelun arviointiperiaatteita. Hinnoittelun arviointi perustuu Viestintäviraston 2013 alusta sovellettavan päätöksen mukaisesti kirjanpitoarvoille eli toteutuneisiin kustannuksiin.
Markkinoilla toimivien yritysten näkökulmasta jälleen uusi muutos ainakaan tällä hetkellä ei ole kannatettava, kun näiden Viestintäviraston toimialan näkemysten perusteella muutettujen arviointiperiaatteiden toimivuutta käytännön tasolla ei ole vielä ehditty riittävästi soveltaa. Vasta riittävä käytännön kokemus uusituista hinnoittelun arviointiperusteista mahdollistaa kriittisen tarkastelun niiden mukaisesti toteutetun hinnoittelun valvonnan tehokkuudesta. Pitkäjänteisen toiminnan jatkuvuuden kannalta olisi myös haitallista, jos vasta tehtyä viranomaispäätöstä koskien hinnoittelun arviointiperiaatteita jo nyt ryhdyttäisiin jälleen uudelleen arvioimaan. Yleisradion näkemyksen mukaan vertailevassa selvityksessä esitettyä LRIC-hinnoittelumallia ei ole näin ollen tarkoituksenmukaista tällä hetkellä ottaa Suomessa käyttöön, vaan kerätä ennemminkin käyttökokemuksia Viestintäviraston 2013 alusta soveltamasta hinnoittelun arvioinnista. 
Hinnoittelun arvioinnin ajoittumisen osalta vertailevan selvityksen mukaan vallitseva linja näyttäisi olevan se, että viranomaisarviointi HMV-yritysten hinnoittelun oikeellisuudesta toteutetaan etukäteisarviointina. Suomessa hinnoittelua arvioidaan tällä hetkellä tarkastelemalla HMV-päätösten hinnoitteluvelvoitteiden toteutumista vain jälkikäteen. Selvityksessä esitetty hinnoittelun etukäteisarviointi eli viranomaisarvio tulevasta hinnoittelusta toteutuneiden kustannusten mukaan laskettuna parantaisi Yleisradion näkemyksen mukaan niin hintasääntelyn kuin viranomaistoiminnankin läpinäkyvyyttä ja luotettavuutta edellyttäen, että myös arviointiperiaatteet ja – menetelmät ovat tehokkaita. Viranomaisten etukäteisarvioinnin avulla mahdollisten hinnoittelun epäselvyyksien ja niiden tuottamien erimielisyyksien mahdollisuus vähenisi.

HMV-päätösten vaikutusten ennakollinen arviointi
Nykyisen lainsäädännön puitteissa Viestintävirastolle ei ole asetettu velvollisuutta arvioida HMV-päätösten markkinavaikutuksia etukäteen päätöstä tehtäessä. Yleisradio esittää, että tällainen edellä esitettyä hinnoittelun arviointia vastaava markkinavaikutusten arviointivelvollisuus viestintävirastolle asetettaisiin. Viranomaisen etukäteinen näkemys tai arvio HMV-päätöksen vaikutuksista markkinoiden hintakehitykseen ja toimintaan yleisesti vahvistaisi edelleen viranomaisten päätöksenteon läpinäkyvyyttä sekä toisi ennustettavuutta HMV-yrityksen toimintaan, palveluiden käyttäjille ja erityisesti tukkumarkkinassa toimiville asiakkaille. 
Vertailevasta selvityksestä käy ilmi, että mm. Ruotsissa HMV-päätösten vaikutuksia arvioidaan etukäteen. 

Hintaruuvi (VML 26 ja 28 §:t)
Yleisradion näkemyksen mukaan joukkoviestintämarkkinalle (TV ja radio) pelkkä antennipaikan vuokraamisvelvoite (VML 26) ei ole riittävä keino kilpailun avaamiselle. Television lähetysasema koostuu monista eri komponenteista (asemarakennus, jäähdytys ja sähkönsyöttö, varavoima, masto yms), joiden muodostamaa kokonaisuutta tulisi säädellä ennemminkin lähetysasemainfrastruktuurin osalta eikä pelkän antennipaikan osalta.
Viestintämarkkinalain 28 §:ssä mahdollistetaan teleyritykselle asetettava velvoite vuokrata kokonaiskapasiteettia. Verkko-operaattori pystyy siis käytännössä sitomaan kokonaispalvelun eri toiminnalliset osat keskenään siten, ettei esimerkiksi siirtopalvelumarkkinalla toimivalla yrityksellä ole käytännössä mahdollisuutta tarjota vaihtoehtoista ratkaisua siirto- ja/tai koostamispalvelun osalta.
Nykyistä viestintämarkkinalakia uudistettaessa tulisikin Yleisradion näkemyksen mukaan huolehtia siitä, että television lähetyspalvelumarkkinassa HMV-yrityksiä velvoitettaisiin vuokraamaan lähetysasemainfrastruktuuria kokonaisuudessaan, mutta lisäksi erikseen myös muut kokonaispalveluun kuuluvat loogiset kokonaisuudet kuten kanavanipun koostamis- ja siirtopalvelut. Yleisradion näkemyksen mukaan verkon valvontaan ja muihin yhteisiin palvelun osiin, kuten kanavanipun toimivuuteen liittyvät ohjaustiedot tulisi arvioida erikseen ja myös toimivuuden kannalta eriyttää Viestintäviraston määräysten osalta siten, että ko. palvelukomponentille esitettäisiin omat laatuarvionsa.

HMV-yritysten asiakkaiden ja loppukäyttäjien oikeussuojan parantaminen takautuvan valvonnan keinoin
Voimassaoleva viestintämarkkinalaki ei mahdollista valvovan viranomaisen osalta riittävää jälkikäteistä HMV-päätöksissä asetettujen hinnoitteluvelvoitteiden toteutumisen valvontaa/ arviointia. Viestintäviraston ja Kilpailuviraston toimivallan rajapintojen lomittaisuus aiheuttaa merkittävän oikeusturvariskin näillä aloilla toimiville, kun markkinalla vallitseviin epäkohtiin ei ole mahdollista tarttua toimivaltaisen viranomaisen olemassaolon puuttumisen johdosta.
Yleisradion näkemyksen mukaan HMV-asemassa olevien yritysten taloudellinen valvonta tulisikin toteuttaa vain yhden viranomaisen toimesta, jonka toimivalta kattaisi riittävällä tavalla koko HMV-sääntelyalan ja päätösten elinkaaren. Tämä tarkoittaisi Viestintäviraston toimintamahdollisuuksien ja niiden mukanaan tuomien velvoitteiden lisäämistä ennakoivan ja takautuvan arvioinnin osalta. 
Yleisradio esittää tässä yhteydessä harkittavaksi takautuvan valvonnan mahdollistamista lainsäädännössä. Television ja radion lähetyspalvelumarkkinan osalta palveluiden asiakkaat ovat joutuneet tilanteeseen, jossa käytännössä hinnoitteluun puuttuminen takautuvasti ei ole ollut mahdollista. 

Eriyttäminen ja läpinäkyvyys 
Yleisradion näkemyksen mukaan viestintämarkkinalakia uudistettaessa ei tulisi poistaa Viestintäviraston mahdollisuutta velvoittaa teleyritystä eriyttämään toimintojaan kirjanpidollisesti. Yleisradio ei kannata tämänsuuntaista kehitystä myöskään Viestintäviraston käytännön päätöksenteossa. Eriyttämislaskelmien tarkoituksena on lisätä osaltaan säänneltyjen tuotteiden hinnoittelun läpinäkyvyyttä. Nykyisin eriyttämislaskelmien suurimpana haasteena näyttää olevan se, etteivät ne vastaa kuin osittain ja ylimalkaisesti lainsäätäjän tavoitteisiin. Ennen kaikkea ne eivät ole kaikilta osin edes asianosaisjulkisia.
Eriyttämislaskelmien tulisi antaa markkinoille käsitys säänneltyjen ja ei-säänneltyjen palveluiden välisestä suhteesta sekä siitä, miten säänneltyihin tuotteisiin kohdistetaan kustannuksia. Eriyttämislaskelmia tulisikin itse asiassa kehittää niin, että ne antaisivat oikean ja ajantasaisen kuvan hintasääntelyn kohteena olevan palvelun hinnoittelun oikeellisuudesta. 
On selvää, että palveluita tuottava yritys suojelee toimintaansa liittyviä liikesalaisuuksia. On siten ymmärrettävää, että eriyttämislaskelmien laskentaperiaatteet eivät ole julkisia tietoja. Yleisradion näkemyksen mukaan eriyttämislaskelmien laskentaperiaatteet tulisi kuitenkin olla asiakkaiden arvioitavissa läpinäkyvyyden ja oikeudenmukaisuuden vahvistamiseksi, siis asianosainjulkisia. Näin lisättäisiin luottamusta sekä eriyttämislaskelmien oikeellisuutta kohtaan kuten myös säänneltyjen markkinoiden tuotteiden hinnoittelun oikeellisuuden suhteen.