YRITTÄJIEN SOSIAALITURVAA SELVITTÄVÄ TYÖRYHMÄ 2004

Yrittäjien sosiaaliturva on Suomessa pitkälle verrannollinen palkansaajien sosiaaliturvaan. Tavoitteena on ollut turvata myös yrittäjille ja maatalousyrittäjille samat sosiaalietuudet kuin palkansaajille.  Toisaalta on otettu huomioon myös yritystoimintaan olennaisena liittyvä yritysriski, yrittäjän mahdollisuudet itse vaikuttaa omaan tilanteeseensa sekä myös yrittämiseen liittyvä valinnanoikeus. Koska yrittäjän ja palkansaajan asema tietyissä kohdin kuitenkin olennaisestikin poikkeaa toisistaan, on myös eroavuuksille perusteita.

Yrittäjien sosiaaliturva Suomessa käsittää pakollisen eläkevakuutuksen (Yrittäjien eläkelaki YEL ja Maatalousyrittäjien eläkelaki MYEL) ja kuulumisen yleiseen  sairausvakuutuksen ja oikeuden sairauspäivärahaan. Tapaturmavakuutus on maatalousyrittäjille pakollinen mutta vapaaehtoinen muille yrittäjille. Työttömyysturvan perusturvaosuus koskee myös yrittäjiä. Yrittäjillä on lisäksi mahdollisuus ottaa erillinen vapaehtoinen ansioturvavakuutus.

Yrittäjien sosiaaliturvan rahoitus on pääpiirteissään rakennettu samoille periaatteille kuin palkansaajien sosiaaliturva. Palkansaajan sosiaaliturvan rahoittaa ensisijaisesti työnantaja ja työntekijä yhdessä vakuutusmaksuilla. Valtio osallistuu sairausvakuutuksen rahoitukseen sekä vastaa työttömyysturvan perusturvaosuudesta.  Yrittäjien ja maatalousyrittäjien sosiaaliturvan rahoitukseen osallistuu lisäksi valtio eläketurvan sekä maatalousyrittäjien tapaturmavakuutuksen osarahoittajana 

Yrittäjien sosiaaliturvaa on selvitetty ja sitä on kehitetty useaan otteeseen viimeistenkin  vuosien aikana:

 1. Maatalousyrittäjien eläkelaitoksen (Melan) maksuvalmiustyöryhmä (STM työryhmämuistiot 2000:6)
 	Työryhmä esitti muutoksia Melan maksuvalmuissäännöksiin.

2.  Maatalousyrittäjien eläkelain soveltamisalaa ja Myel-työtulon käyttöä selvittänyt (MYEL)työryhmä (STM työryhmämuistiot 2001:9)
 	Työryhmä ehdotti että MYEL-työtulo olisi sairausvakuutuksen päivärahan pohjana sekä 
 	täsmennyksiä vakuuttamisvelvollisuuteen ja MYEL:m soveltamisalaan

3.  YEL-järjestelmän muutostarpeita ja YEL-työtulon käyttämistä sairausvakuutuslain 
mukaisen päivärahan perusteena selvittänyt (YEL)-työryhmä (STM työryhmämuistiot 2001:10)
 	Työryhmä ehdotti että YEL-työtulo olisi sairausvakuutuksen päivärahan pohjan,  täs
 	mennyksiä vakuuttamisvelvollisuuteen sekä YEL-vakuutuksen ns. lisämaksumallin edel
 	leen selvittämistä

4.  Työttömyysturvatyöryhmä 2001 (STM työryhmämuistiot 2001:25)
 	Työryhmä ehdotti työttömyysturvan ansioturvaan liittyvän jälkisuojan ulottamista
 	tilanteeseen jossa yrittäjäkassan jäsen siirtyy palkansaajan työttömyyskassaan.

Työryhmien esityksistä pääosa on toteutettu. Selvitysten yhteydessä yrittäjäjärjestöt ovat tuonet esille muitakin kohtia, joiden osalta ne katsovat että nykyturvaan liittyy ongelmia tai puutteita.  Esille on nostettu mm.  omistajaperhejäsenten asemaan ja sen erilaiseen määrittelyyn eri sosiaalivakuutuksissa liittyvät ongelmat,  yrittäjä/työntekijä-rajanvetoon yleensäkin liittyvät ongelmat, yrittäjien työttömyysturvan yritystoiminnan päättämiseen liittyvät säännöt ja niiden soveltamiseen liittyvät ongelmat, sairausvakuutuksen päivärahan karenssiaikaan ja vanhempainrahaan liittyvät ongelmat erityisesti pien- ja naisyrittäjien osalta sekä aloittavan yrittäjän asemaan liittyvät ongelmat erityisesti kun yrittäjäksi siirtyy palkansaajana ollut henkilö. 

Toisaalta Suomen yrittäjien sosiaaliturva on EU-vertailussa varsin kattava. Myös sen rahoitus on palkansaajien vastaavaa turvaa laajemmin hoidettu valtion varoin. Näin on jo pyritty edistämään yrittäjäksi ryhtymistä alentamalla maksurasitusta  ja varmistamalla myös pienyrittäjien riittävä sosiaalinen turvallisuus. 

Palkansaajien sosiaaliturvaa on viime vuosina uudistettu. Eläketurvassa toteutuu vuodesta 2005 alkaen merkittäviä rakenneuudistuksia, kun eläkkeen määräytyminen muutetaan perustuvaksi koko työuraan ja varhaiseläkejärjestelmiä karsitaan. Myös työttömyysturvan ja eläketurvan keskinäistä vastuunjakoa on selkeytetty. Työterveyshuollon, sairausvakuutuksen, kuntoutuksen ja työkyvyttömyyseläkkeiden keskinäistä työnjakoa on täsmennetty tavoitteena ylläpitää ja palauttaa työkyky mahdollisimman tehokkaasti. Tapaturmavakuutusta uudistetaan ja sopeutetaan vastaavasti. Toisaalta Suomen EU-jäsenyys ja EU:n sosiaaliturvan koordinointia säätelevän asetuksen 1408/71 uudistaminen muuttaa sekä työelämää että siihen kytkeytyvää sosiaaliturvaa. 

Yrittäjien ja maatalousyrittäjien sosiaaliturvan perustan tavoitteena  on riittävä ja palkansaajiin verrannollinen turvataso- ja rakenne.  Järjestelmät on toisaalta rakennettu ensisijaisesti pysyvästi joko palkansaajana tai yrittäjänä toimivia varten. Työelämässä on kuitenkin yleistymässä työurat joissa toimitaan vuorotellen tai jopa yhtäaikaisesti sekä palkansaajana että yrittäjänä. Näin ollen myös sosiaaliturvan rakenteiden tulee olla sellaiset, että joustava siirtyminen on mahdollinen ja omalta osaltaan siten erilaiseen työllisyyteen kannustava. 

Yrittäjien ja maatalousyrittäjien sosiaaliturvan osalta olisi kartoitettava sisältääkö nykyinen turvan rakenne sellaisia piirteitä, jotka alentavat halukkuutta siirtyä esimerkiksi palkansaajasta yrittäjäksi. Nämä voivat liittyä toisaalta turvan väliaikaiseen heikkenemiseen siirtymävaiheessa  ja toisaalta siihen että yrittäjän sosiaaliturvan eräät erityispiirteet koetaan turvattomuutta lisääviksi verrattuna tilanteeseen palkansaajana. Myös aloittavan yrittäjän tilanteeseen voi liittyä tarvetta helpottaviin tai suojaaviin säännöksiin.  Tällaisten esteiden poistaminen tai madaltaminen voisi siten omalta osaltaan edistää yrittäjäksi ryhtymistä.

Palkansaajien sosiaaliturvan muuttuminen, työelämän rakenteiden muuttuminen ja perherakenteiden muuttuminen voivat lisäksi omalta osaltaan merkitä sitä, että nykyinen yrittäjien ja maatalousyrittäjien sosiaaliturva ei enää kaikilta osin vastaa muuttunutta tilannetta. Tältä osin esille nousevat olennaiset ongelmat tulisi myös kartoittaa.  Yrittäjien eläketurva perustuu kansaneläkejärjestelmään ja YEL- sekä MYEL-eläkejärjestelmiin. Työeläkkeiden osalta eläkejärjestelmiä kehitetään TYEL-hankkeen yhteydessä. Mikäli työryhmän selvitysten perusteella nousee esille muita muutostarpeita, tulee ne selvittää työryhmässä ottaen huomion TYEL-valmistelutyö. 

Sosiaaliturvan rahoitusta on viime vuosina kehitetty vakuutusperiaatteen mukaisesti tavoitteena aiempaa selkeämpi yhteys etuuksien ja rahoituksen välillä.  Hallitusohjelman mukaan sairausvakuutuksen rahoitusta uudistetaan hallituskaudella. Uudistuksesta mahdollisesti aiheutuvat muutokset yrittäjien rahoitusasemaan tulee työryhmässä selvittää.