LAUSUNTO	1 (3)

KUNTIEN ELÅKEVAKUUTUS KOMMUNERNAS PENSIONSFORSAKRING

18.10.2007

Oikeusministeriö Kirjaamo
PL 25
00023 Valtioneuvosto

\-c( oLas-iq CjO-W

Viite: Luonnos hallituksen esitykseksi Eduskunnalle laeiksi holhoustoimen edunvalvontapalveluiden järjestämisestä ja holhoustoimesta annetun lain 8 §:n muuttamisesta OM 11/41/2007
ASIA: Lausunto
Oikeusministeriö on pyytänyt Kuntien eläkevakuutukselta lausuntoa viitekohdassa mainitusta hallituksen esityksestä. Lausunnossaan Kuntien eläkevakuutus ottaa kantaa esitykseen vain siltä osin, kun kysymys on siirtyvien henkilöiden eläketurvasta.

Esityksessä ehdotetaan säädettäväksi uusi laki holhoustoimen edunvalvontapalveluiden järjestämisestä Lailla, joka liittyy kunta- ja palvelurakenneuudistuksen toteuttamiseen, edunvalvontapalveluiden tuottaminen siirrettäisiin kunnilta valtiolle. Edunvalvontapalveluiden tuottamisesta huolehtisivat valtion oikeusaputoimistot. Hallituksen esitysluonnoksen mukaan kunnalta valtion palvelukseen siirtyviä edunvalvonnassa toimi-via henkilöitä on noin 430. Laki on ehdotettu tulevaksi voimaan vuoden 2009 alusta lukien.

Lakiin ehdotetaan otettavaksi myös kunnallista eläketurvaa koskeva säännön. Kunnallista eläketurvaa uudistettiin vuoden 1995 alusta niin, et-tä aikaisempi lisäeläketurvan mukainen karttuma 2,2 prosenttia vuodessa muuttui perusturvan mukaiseksi karttumaksi eli 1,5 prosentiksi vuodessa. Uudistuksessa suojattiin kuitenkin aikaisemmat karttumat. Jos lisä-turvan piiriin kuulunut henkilö jatkoi palveluaan kunnallisen eläkelain piirissä vanhuuseläkeikää tai työkyvyttömyyseläketapahtumaan saakka, hänen eläkkeensä ajalta ennen vuotta 1995 määräytyy edelleen lisäturvan mukaan. Aikaisemman säännöksen mukainen kunnalliselta palvelussuhteelta edellytetty yhdenjaksoisuus korvattiin vuoden 2005 alusta tulleella muutoksella kunnallisten ansioiden vuosittaisella vähimmäismäärällä. Kunnallisia ansioita on oltava vuodessa vähintään 6 600 euroa vuoden 2007 tasossa.

Vuoden 1995 muutoksessa yleinen eläkeikä nousi 63 vuodesta 65 vuoteen. Lisäturvaa koskevissa säännöksissä suojattiin myös ennen vuotta 1995 voimassa ollut 63 vuoden eläkeikä niin, että suojauksen piiriin kuuluville henkilöille laskettiin henkilökohtainen painotettu eläkeikä 63 ja
PL 425, Unioninkatu 43, 00101 Helsinki, puhelin 020 614 21, www.keva.fi, Y-tunnus 0119343-0
PB 425, Unionsgatan 43, 00101 Helsingfors, telefon 020 614 21, www.keva.fi, FO-nummer 0119343-0

2 (3)

65 vuodesta ennen ja jälkeen vuoden 1995 palvelusaikojen suhteessa. Oikeus lisäeläkkeeseen edellyttää yhdenjaksoista palvelua kunnallisen eläkelain piirissä henkilökohtaiseen eläkeikään saakka.

Jos henkilö siirtyy vanhuuseläkkeelle 63 vuotta täytettyään, mutta ennen henkilökohtaista eläkeikää, hän menettää lisäturvan mukaisen karttuman. Jos hän on syntynyt ennen vuotta 1960, myös hänen ennen vuotta 1995 karttunut perusturvansa muunnetaan vastaamaan 65 vuodesta 63 vuoden eläkeikää. Tämä tarkoittaa sitä, että aikaisempi yleistä perusturvaa parempi karttuma 2 prosenttia vuodessa muuttuu noin 1,8 prosentiksi vuodessa.

Lakiesitysluonnoksen mukaan kunnallinen lisäeläketurva säilyisi valtion palvelukseen siirtymisestä huolimatta. Ehdotuksen mukaan, jos henkilöllä on oikeusaputoimiston virkaan siirtämishetkellä oikeus kunnallisen eläkelain mukaiseen lisäeläketurvaan ajalta ennen vuotta 1995, tämä oikeus säilyy, edellyttäen, että siirtyneen henkilön palvelus valtiolla jatkuu henkilölle laskettuun henkilökohtaiseen eläkeikään tai työkyvyttömäksi tulemiseen saakka. Valtion eläkelaissa on vastaava säännös siitä, että yhdenjaksoisuuteen riittää, että ansioita valtiolta on vähintään 6 600 euroa vuodessa.

Vuoden 2005 alusta lukien henkilöllä on oikeus jäädä vanhuuseläkkeelle 63 vuotta täytettyään. Yleisen eläkeiän piiriin kuuluvien henkilökohtainen eläkeikä sijoittuu 63 ja 65 vuoden välille. Näin ollen edunvalvonnasta huolehtivien henkilöiden siirtyminen vanhuuseläkkeelle henkilökohtaisessa eläkeiässä ei aiheuta vanhuuseläkkeelle siirtymisiän alentamista. Se ei myöskään ole esteenä vanhuuseläkkeelle siirtymisen myöhentämiselle. Lisäeläkeoikeus säilyy, vaikka palvelus jatkuu yli eläkeiän.

Normaalitilanteessa kunnallisen palvelussuhteen päättyminen merkitsee aikaisemmin karttuneen lisäeläketurvan menetystä. Esityksen mukaisen lisäeläkeoikeuden säilyttämisen kustannus on pääoma-arvoltaan noin kolme miljoonaa euroa. Vastuu tästä jäisi kaikkien kunnalliseen eläkejärjestelmään kuuluvien jäsenyhteisöjen katettaviksi, siirtyvien henkilöiden palkkasumman siirryttyä valtion eläkejärjestelmään. Koska siirtyvien henkilöiden henkilökohtaiset eläkeiät ovat vähintään 63 vuotta, valtion eläkejärjestelmälle ei aiheutuisi järjestelystä lisäkustannuksia.

Kuntien eläkevakuutus pitää tärkeänä, että valtion ja kuntien välisissä tehtävien siirroissa siirtyvän henkilöstön eläke-etuudet turvataan. Koska lopullisen päätöksen tällaisista siirroista tekee kuitenkin aina valtio, on kuntien kannalta vaarana ylimääräisten kustannusten siirtäminen niille kunnallisen eläkejärjestelmän kautta.

Kuntien eläkevakuutus edellyttää, että kaikissa valtion ja kuntien välisissä henkilöstösiirroissa peruseläketurvan ylittävistä etuuksista syntyvät

3 (3)
kustannukset selvitetään ja kohdistetaan oikealle eläkejärjestelmälle. Kyseenä olevassa tapauksessa valtion tulee vastata lisäeläketurvan säilyttämisestä syntyvästä kolmen miljoonan euron kustannuksesta. Kuntien eläkevakuutus kiinnittää lisäksi huomiota siihen, että julkisen sektorin sisäisissä toimintojen siirroissa tulisi aina tarkastella myös palkkasumman ja siten maksutulon siirtymisestä aiheutuvia taloudellisia näkökohtia.

Kuntien eläkevakuutuksella ei ole muilta osin huomautettavaa viitekohdassa mainitusta hallituksen esityksestä.

KUNTIEN ELÄKEVAKUUTUS
	1	
//6:4-, A f		
Kari Nenonen	Markk Kain	
hallituksen puheenjohtaja	toimitusjohtaja