VALTIOVARAINMINISTERIÖ	Hankehallinta		
	Tuottavuuden toimenpideohjelma	Ohjelman hankesuunnitelma
	
	     	28.10.2003		

Tuottavuuden HANKesuunnitelma
Julkisen hallinnon ja palvelutuotannon tuottavuuden toimenpideohjelma

Yhteenveto
Ohjelman tarve
Julkisen talouden vakauden vahvistamiseksi on lisättävä julkisten palvelujen tuottamisen tehokkuutta. Julkisen hallinnon on sopeutettava muutos ja kehittäminen henkilöstön ikääntymiseen ja eläkkeelle siirtymiseen tilanteessa, jossa tarjonnan supistuminen kiristää työvoimakilpailua. Tämä korostaa tarvetta parantaa tehtävien houkuttelevuutta työvoimakilpailussa menestymiseksi.
Ohjelman tavoitteet ja tuotokset
Ohjelman tavoitteena on suunniteltu ja todennettavissa oleva julkisen hallinnon ja julkisten palvelujen tuottavuuden ja tehokkuuden kasvu, joka saadaan aikaan  toiminnallisin ja  rakenteellisin muutoksin ja tieto- ja viestintätekniikan käytöllä, tehostamalla yleishallinnon toimintoja ja käyttämällä yksityisiä palveluja tehokkaammin julkisten palvelujen tuottamisessa. Kuntasektoria tehostetaan palvelurakenteita ja rahoitusjärjestelmää uudistamalla, seutuyhteistyöllä ja verkottumisella sekä uusilla toimintamalleilla. Tuottavuusohjelmaa tuetaan tutkimus-, kehitys- ja selvitystyöllä. 

Ohjelman tulee toteuttaa hallinnonalakohtaiset tuottavuusohjelmat vuodesta 2003 lähtien siten, että ne voidaan ottaa huomioon vuoden 2005 talousarviovuodesta lähtien  kehys- ja budjettiprosessissa. Ohjelman tulee tuottaa julkisten palvelujen tuottavuusselvitys niin, että se voidaan ottaa huomioon peruspalveluohjelmassa vuodesta 2006 lähtien. Ohjelman tulee selvittää tuottavuuden ja tehokkuuden mittaus- ja arviointimenetelmien kehittämistarve. Ohjelman tulee käynnistää yhteistoiminta henkilöstöjärjestöjen kanssa. 
Ohjelman toteutus (vastuut, resurssit, aikataulut)
Vastuu: Tuottavuuden hankesuunnitelma on valtiovarainministeriön vastuulla oleva poikkihallinnollinen ohjelma, jota hallitus myöhemmin täsmennettävällä tavalla seuraa. Vastuu ohjelman toteuttamisesta on valtiovarainministeriöllä. Ohjelman osia on toteutettava yhteistoiminnassa valtionosuusministeriöiden ja Suomen kuntaliiton sekä julkisen sektorin henkilöstöjärjestöjen kanssa. Ohjelmasta vastaa valtiovarainministeriön johtoryhmässä alivaltiosihteeri Juhani Turunen. Hänelle raportoivana ohjelman johtajana on projektijohtaja Jaakko Kuusela. Ohjelma toteutetaan hankkeina valtiovarainministeriön tehtävään asettaman ohjelmajohtoryhmän johdolla. 
 
Resurssit: Ohjelman henkilöstöresursseina ovat ohjelman johtaja ja valtiovarainministeriön osastojen ohjelmaan osoittamat asiantuntijat. Ohjelman menoja rahoitetaan valtiovarainministeriön toimintamenoista sekä momentilta 28.80.20 (kehittämis- ja koulutustoiminta). Ohjelma käyttää valtiovarainministeriön hallinnonalan voimavaroja (Valtion taloudellinen tutkimuskeskus (VATT), Tilastokeskus (TK), Valtiokonttori (VK))  ja siihen pyritään varaamaan  yhteistyötahojen voimavaroja (sosiaali- ja terveysministeriö, opetusministeriö, sisäasiainministeriö, Suomen Kuntaliitto). Hallinnonalojen ministeriöt varaavat voimavarat hallinnonalaohjelmatyöhön.

Aikataulut: ohjelma on hallituskauden mittainen. Ohjelmalta edellytetään suoritteita ohjelmakauden aikana. Ohjelman tulosten tulisi vaikuttaa kaudella 2005 – 2015.  

SISÄLLYS

1	Ohjelman lähtökohdat
1.1	Tausta- ja lähtökohtatilanteen kuvaus
1.2	Ohjelman asettamisen syy
1.3	Ohjelman asettaja
1.4	Ohjelman  kytkentä hallitusohjelmaan ja ministeriön strategiaan
1.5	Ohjelman suhde muihin ohjelmiin ja hankkeisiin
1.5.1	Hallituksen politiikkaohjelmat ja muut hallitusohjelman ja hallituksen strategia-asiakirjan keskeiset ohjelmat ja hankkeet
1.5.2	Valtiovarainministeriön hankkeet
2	Ohjelman kohderyhmät, sidosryhmät ja hyödynsaajat
3	Ohjelman  tavoitteet ja tuotokset
3.1	Sisältötavoitteet ja niiden seuranta
3.2	Tuotokset, joihin ohjelmalla pyritään
3.2.1	Hallinnonalojen tuottavuusohjelmat
3.2.2	Selvitys julkisen palvelutuotannon tuottavuuden kehittämisestä
3.2.3	Tuottavuuden ja tehokkuuden mittaamis- ja arviointimenetelmien kehittämistarvetta koskeva arviointi
3.2.4	Tuki tuottavuutta lisääville toimille ja tutkimus- ja selvitystyölle
3.2.5	Osaamista ja työvoimakilpailukykyä lisäävät toimet osana rakenteellisia ja toiminnallisia uudistuksia ja siihen liittyvä tuottavuusyhteistyö
4	Ohjelman toteutusmalli ja resursointi
4.1	Kuvaus siitä miten ohjelma toteutetaan
4.2	Organisointi ja projektin johtamis- ja toteutusvastuut
4.2.1	Toimenpideohjelman hankkeet
4.2.2	Ohjelman johtaminen ja kokonaisohjaus
4.2.3	Asiantuntijapaneelit
5	Hankkeen dokumentointi, raportointi ja seuranta
6	Viestintä
7	Hankkeen arviointi

1	
Ohjelman lähtökohdat
1.1	Tausta- ja lähtökohtatilanteen kuvaus
Ohjelman  taustana on valtiovarainministeriön 30.8.2002 asettaman ”Valtionhallinnon kilpailukyvyn ja tuottavuuden parantaminen” - hankkeen raportissa (valtiovarainministeriön julkaisuja 1/2003) esitetyt lähtökohdat ja ehdotukset, valtiovarainministeriön Talouspolitiikan strategia -ryhmän valmisteleman ”Hyvinvointipalvelujen turvaaminen” - raportin (valtiovarainministeriön julkaisuja 4/2003)  ehdotukset sekä raporttien pohjalta valtiovarainministeriössä tehty jatkovalmistelu, pääministeri Matti Vanhasen hallituksen ohjelman linjaukset sekä hallituksen strategia-asiakirjassa ja vuoden 2004 talousarvion yleisperusteluissa esitetyt tavoitteet ja toimenpiteet.
1.2	Ohjelman asettamisen syy
Koko julkista sektoria koskevina ohjelmaa perustelevina keskeisinä argumentteina on em. valmistelussa tuotu esiin mm.:
 
-	julkisten palvelujen kasvavat kustannukset ja muuta kansantaloutta alhaisempi tai laskeva tuottavuuskehitys, 
-	työvoimakilpailun kiristyminen suurten ikäluokkien jäädessä kiihtyvään tahtiin eläkkeelle,
-	väestö- ja aluekehityksen julkiselle palvelutuotannolle asettamat muutospaineet.

Valtionhallinnon osalta perusteena on myös jatkaa 90-luvulla toteutettua tuottavuuden ja tehokkuuden lisäämiseen tähtäävää kehittämislinjaa. 90-luvulla kehittämiseen on kuulunut mm.:

-	virastomuotoisen toiminnan siirtäminen liikelaitos- ja yhtiömuotoon, palvelujen avaaminen markkinoille,
-	tulosohjaus- ja tulosbudjetointi sekä talous- ja henkilöstöhallinnon uudistaminen ja toimivallan hajauttaminen,
-	valtion kiinteistöhallinnon uudistaminen ja hankintatoimen kehittäminen.

Kuntasektorissa on lisäksi siirrytty kunnallisen palvelutuotannon rahoittamiseen laskennallisin valtionosuuksin. Lisäksi talouslaman pakottama tiukka budjettilinja on varsinkin 90-luvun alkupuolella pakottanut sekä valtiota että kuntia tuottavuuden ja tehokkuuden lisäämiseen.

Ohjelman lähtökohtina olevissa raporteissa ja muissa selvityksissä on käsitelty julkisen sektorin tuottavuuspotentiaalia, tuottavuutta koskevaa tutkimusta sekä tuottavuuden ja tehokkuuden lisäämisen mahdollisuuksia. Näiden alustavien selvitysten perusteella tuottavuuspotentiaalia on runsaasti ja on olemassa keinoja saada se käyttöön.

Erityisen tuottavuuden ja tehokkuuden lisäämishaasteen aiheuttavat julkisen sektorin henkilöstön vuosikymmenen loppua kohti kasvava siirtyminen vanhuuseläkkeelle, kun suuret ikäluokat tulevat eläkeikään. Työmarkkinoille tulevat nuoret ikäluokat eivät riitä korvaamaan työvoiman poistumaa joten kaikilta sektoreilta edellytetään talouden kasvun jatkumiseksi tuottavuuden kasvua ja työvoimakilpailukyvyn parantamista. Tämä tilanne antaa hyvät mahdollisuudet toteuttaa julkisessa sektorissa luonnolliseen poistumaan sopeutettuja toiminnallisia ja rakenteellisia uudistuksia, jotka lisäävät julkisen sektorin työvoimakilpailukykyä ja kykyä huolehtia kasvavista tehtävistään. 

Ohjelman lähtökohtana on varmistaa riittävien tuottavuutta ja tehokkuutta lisäävien uudistusten valmistelun ja toteutuksen jatkuminen ja uusien uudistusten käynnistyminen. 90-luvulla on kehitetty julkisen hallinnon tuottavuuden ja tehokkuuden tutkimusta,  mittausta ja tilastointia. Ohjelman lähtökohtana on osaltaan tukea niiden edelleen kehittämistä. Ohjelma palvelee myös osaltaan tulosohjauksen, tulosbudjetoinnin, tilivelvollisuuden ja tulosvastuun kehittämistä. 
1.3	Ohjelman asettaja
Tuottavuuden toimenpideohjelma-hankkeen asettaja on valtiovarainministeriö. Valtiovarainministeriön 30.8.2002 asetettu kilpailukyky- ja tuottavuushanke on päätetään ja asetetaan tämän hankesuunnitelman pohjalta uusi hanke (tuottavuuden toimenpideohjelma).
1.4	Ohjelman  kytkentä hallitusohjelmaan ja ministeriön strategiaan
Hallitusohjelmassa olevaan hallituksen toimintastrategiaan Suomen kilpailukyvyn varmistamiseksi kuuluu julkisen sektorin tuottavuuden kehittäminen. Hallitusohjelman mukaan julkisen hallinnon ja palvelujen saatavuutta, laatua, tuottavuutta ja tehokkuutta lisätään. Julkisten palvelujen tuottavuus, tehokkuus ja taloudellisuus ovat lisäksi esillä hallitusohjelmassa mm. sosiaali- ja terveyspalveluja ja kuntapolitiikkaa koskevissa kohdissa sekä tietoyhteiskuntaohjelmassa. Yrittäjyyden politiikkaohjelmassa käsitellään yksityisten palvelutuottajien roolia julkisten palvelujen tuottamisessa.

Hallituksen strategia-asiakirjassa (HSA)  hallitusohjelman julkista sektoria koskevat tuottavuus- ja tehokkuustavoitteet on koottu siten, että HSA edellyttää valtiovarainministeriön toteuttavan hallituskauden mittaisen tuottavuuden toimenpideohjelman. HSA:n mukaan hallituksen tavoitteena on suunniteltu ja todennettavissa oleva julkisen hallinnon ja palvelujen tuottavuuden kasvu ja tuottavuushyötyjen käyttö. Tuottavuuden kehittämistavoitteita tulee asettaa kehys- ja budjettimenettelyssä, peruspalveluohjelmassa ja tulossopimuksissa. Toteutuneesta tuottavuuskehityksestä raportoidaan tilinpäätös- ja kertomusmenettelyssä. Tavoitteena on myös, että valtionosuus- ja valtionapujärjestelmät kannustavat tuottavuuden jatkuvaan parantamiseen ja valtionosuuksilla ja –avuilla rahoitettavan toiminnan tuottavuutta kehitetään. HSA:n tämä kohdan mukaisia toimenpiteitä käsitellään jäljempänä kohdassa 1.5. Ohjelman suhde muihin hankkeisiin.

Lisäksi HSA:ssa (kohta 5.1.) edellytetään, että peruspalveluohjelmassa tarkastellaan kuntien toimintatapoja ja tehokkuutta sekä tarvetta sellaisiin rakenteellisiin uudistuksiin, joilla taloudellisuutta ja tehokkuutta on mahdollista lisätä. Hallituksen tietoyhteiskuntaohjelman mukaan useita tuottavuutta ja tehokkuutta koskevia toimia toteutetaan osana tietoyhteiskuntaohjelmaa (HSA 3, ”Sosiaali- ja terveydenhuolto”, ”Sähköinen asiointi julkishallinnossa” ja ”Valtion oma tietohallinto”. Hallituksen yrittäjyyden politiikkaohjelman mukaan (HSA 2.2.1) käynnistetään selvitystyö yksityisten palveluyritysten roolista julkisten palvelujen tuottamisessa.  HSA:n 2.3. kohdassa sosiaali- ja terveyspalvelujen saatavuutta edellytetään edistettäväksi mm. uudistamalla palvelujen järjestämisen rakenteita.

Valtion talousarvioesityksessä vuodelle 2004 tuottavuuden toimenpideohjelman tavoitteita ja toimenpiteitä käsitellään HSA:n kanssa samansisältöisesti yleisperusteluissa sekä valtiovarainministeriön pääluokan ja lukuperusteluissa.

Yhtenä valtiovarainministeriön strategisena painopisteenä käynnissä olevassa VM 2007 strategiaprosessissa on veroeurojen käytön tehostaminen.

1.5	Ohjelman suhde muihin ohjelmiin ja hankkeisiin
1.5.1	Hallituksen politiikkaohjelmat ja muut hallitusohjelman ja hallituksen strategia-asiakirjan keskeiset ohjelmat ja hankkeet
-	hallituksen työllisyysstrategia ja työllisyyden politiikkaohjelma (työministeriö): hallituksen strategia-asiakirjassa tuottavuuden parantaminen ja julkisten palvelujen tuottamisen tehokkuus on käsitelty myös osana hallituksen työllisyysstrategiaa. Yhteydenpito järjestetään siten, että tuottavuuden toimenpideohjelmasta raportoidaan tarvittaessa myös osana työllisyysohjelmaa.  Tuottavuuden toimenpideohjelmaan mahdollisesti sisältyvät tuottavuuden ja työelämän kehittämisen toimenpiteet pyritään tarvittaessa liittämään osaksi HSA:n tarkoittamaa työelämän kehittämisohjelmaa (Tykes) (työministeriö, sosiaali- ja terveysministeriö), 

-	tietoyhteiskuntaohjelma (valtioneuvoston kanslia): tietoyhteiskuntaohjelmassa on lukuisia julkisen hallinnon sähköistä asiointia ja tietotekniikan soveltamista, julkisia palveluja ja valtion tietohallintoa koskevia hankkeita, jotka liittyvät tuottavuusohjelmaan. Yhteistoiminta järjestetään ohjelmien johdon välillä ja tarvittaessa hanketasolla,

-	yrittäjyyden politiikkaohjelma (kauppa- ja teollisuusministeriö): tuottavuuden toimenpideohjelmassa toteutetaan yrittäjyysohjelmaan sisältyvä, valtiovarainministeriön vastuulle määritelty hanke: ”selvitys yksityisten palveluyritysten roolista julkisten palvelujen tuottamisessa”. Selvitys toteutetaan yhteistoiminnassa yrittäjyysohjelman, kauppa- ja teollisuusministeriön ja sidosryhmien kanssa, 

-	kansallinen terveysprojekti 2002-2007 ja kansallinen sosiaalialan kehittämishanke 2003-2007 (sosiaali- ja terveysministeriö): terveysprojektiin kuuluu mm. terveydenhuollon toimintojen ja rakenteiden uudistaminen. Lisäksi hallituksen tietoyhteiskuntaohjelmassa on sosiaali- ja terveydenhuollon tietotekniikan edistämishanke. Yhteydenpito järjestetään tuottavuuden toimenpideohjelman ja ao. projektien ja hankkeiden johdon välillä sekä ohjelman hankkeissa hankesuunnitelmien mukaisesti,

-	peruspalveluohjelma ja -budjetti sekä kuntien rahoitus- ja valtionosuusjärjestelmä (HSA 5.1.): tuottavuuden toimenpideohjelman joidenkin hankkeiden tuotokset on tarkoitettu  peruspalveluohjelman laadinnassa ja kuntien rahoitus- ja valtionosuusjärjestelmän soveltamisessa käytettäviksi. Yhteistoiminta toteutetaan hankesuunnitelmassa määriteltävillä tavoilla valtiovarainministeriössä,

-	valtion keskushallinnon alueellistaminen (HSA 5.2.): valtioneuvoston periaatepäätöksen (8.11.2001) mukainen alueellistaminen tulee sovellettavaksi mm. tilanteissa joissa toteutetaan tuottavuus- ja tehokkuustavoitteisia toiminnallisia ja rakenteellisia uudistuksia. Yhteensovittaminen järjestetään johtotasolla,

-	varmistetaan valtiotyönantajan kilpailukyky (HSA 5.7).: tuottavuuden toimenpideohjelma palvelee tavoitteen mukaisia päämääriä. Otetaan huomioon hankesuunnittelussa ja yhteensovittamisessa valtiovarainministeriön muihin hankkeisiin,

-	hallitusohjelman ja hallituksen strategia-asiakirjan maininnat mm. julkisten palvelujen ulkoistamisen ja markkinoilla olevien palvelutuottajien käytön sekä  kilpailuttamisen  henkilöstövaikutuksista sekä vaikutuksista mm. kuntasektorissa kansalaisten ja vaaleilla valittujen toimielinten vaikutusmahdollisuuksiin: Otetaan huomioon hankesuunnittelussa ja hankkeissa. Yhteistoimintaa järjestetään em. mainintojen perusteella mahdollisesti käynnistyvään työhön (mm. kansalaisvaikuttamisen politiikkaohjelma, oikeusministeriö). 
1.5.2	Valtiovarainministeriön hankkeet
-	tulosohjaus- ja tilivelvollisuusuudistus (valtiovarainministeriö, asetettu 7.8.2003): uudistuksella ja tuottavuusohjelmalla on yhteisiä päämääriä ja tuottavuuden toimenpideohjelman hankkeet ja uudistuksen ryhmät  työskentelevät toisiinsa kytkeytyvillä  tehtäväalueilla. Ohjelman yhteydenpito ja yhteensovittaminen tulosohjaus- ja tilivelvollisuusuudistukseen järjestetään siten, että uudistuksen työryhmissä ja ohjelman hankkeissa olevat yhteiset henkilöt välittävät tietoa. Ohjelman hankkeiden työsuunnitelmissa todetaan yhteydet ja yhteensovittamismenettelyt,

-	talouspolitiikan strategia -valmistelu (valtiovarainministeriö): ohjelma ja sen hankkeet toteuttavat osaltaan talouspolitiikan strategia -valmistelua valtiovarainministeriössä. Yhteydenpito järjestetään tuottavuusohjelman johdon ja ts-prosessin johdon välillä. Työsuunnitelmat yhteensovitetaan,

-	ammattimaiseen johtamiseen (valtiovarainministeriö): ohjelma liittyy valtiovarainministeriön työryhmän esityksiin johdon ja johtamisen kehittämisestä (Ammattimaiseen johtamiseen valtionhallinnossa, valtiovarainministeriön työryhmämuistioita 1/2003). Yhteydenpito järjestetään ohjelman hankkeiden ja työryhmän ehdotusten jatkovalmistelun välille.
2	Ohjelman kohderyhmät, sidosryhmät ja hyödynsaajat
Ohjelman kohderyhmät ovat:

a)	budjettivaltio sekä  valtionavuin rahoitettava toiminta ja välillinen valtionhallinto. Tähän kohderyhmään ohjelma vaikuttaa hallinnonalakohtaisten tuottavuusohjelmien, kehysmenettelyn, toiminta- ja taloussuunnitelmien, valtion talousarvion, tulosohjauksen ja -raportoinnin sekä  hallinto- ja henkilöstöpoliittisten toimien (ml. lainsäädäntö)  kautta,

b)	kunnat ja kuntayhtymät. Tähän kohderyhmään ohjelma vaikuttaa valtion kuntiin suuntaamien rahoitusjärjestelmien, peruspalveluohjelman, lainsäädännön ja informaatio-ohjauksen sekä valtionosuusministeriöiden ja kuntasektorin kanssa harjoitettavan yhteistoiminnan kautta. 

Ohjelman sidosryhmiä ovat:

-	puolueet ja eduskunta, 
-	Suomen Kuntaliitto, kunnat ja kuntayhtymät,
-	elinkeinoelämän järjestöt ja yritykset,
-	julkisen sektorin henkilöstöjärjestöt,
-	tutkimus- ja kehittämisorganisaatiot,
-	erilaiset etu- ja aatteelliset järjestöt.

Ohjelman hyödynsaajia ovat:

-	hallitus ja eduskunta,
-	ministeriöt ja hallinnonalojen virastot sekä valtionosuuksin ja valtionavuin rahoitettavat organisaatiot,
-	kunnat ja kuntayhtymät sekä välillinen valtionhallinto, 
-	henkilöstö ja henkilöstöjärjestöt,
-	veronmaksajat ja kansalaiset,
-	julkisten palvelujen asiakkaat,
-	julkiselle sektorille palveluja tarjoavat yritykset,
-	julkisen sektorin tutkimus- ja kehitystyötä tekevät.
3	Ohjelman  tavoitteet ja tuotokset
3.1	Sisältötavoitteet ja niiden seuranta
Ohjelman sisällöllisinä tavoitteina ovat:

a)  Julkisen hallinnon ja julkisten palvelujen suunniteltu tuottavuuden ja tehokkuuden kasvu, joka on seurausta rakenteellisista ja toiminnallisista uudistuksista. 

Tämän tavoitteen toteutumista seurataan: 

-	arvioimalla kohdeorganisaatioiden suunnitelmia ja toimintaa (onko suunniteltu ja toteutettu toimia, joilla organisaatio on ilmoittanut tavoittelevansa tuottavuuden ja tehokkuuden kasvua),

-	julkisen sektorin, hallinnonalojen ja toimialojen mittaamiseen ja arviointiin perustuvalla tuottavuuden ja tehokkuuden seurannalla,

-	arvioimalla organisaatioiden tilinpäätösten ja toimintakertomusten perusteella talousarviomenettelyssä ja tulossopimuksissa asetettuja tuottavuus- ja tehokkuustavoitteita ja niiden toteutumista,

-	seuraamalla palvelujen ja  muiden suoritteiden laadun, saatavuuden, määrän ja kustannusten kehitystä.

b)  Tuottavuushyötyjen suunnitelmallinen käyttö.

Tämän tavoitteen toteutumista seurataan:

-	arvioimalla toteutettuja toiminnallisia ja rakenteellisia uudistuksia,

-	arvioimalla organisaatioiden kykyä tuottaa voimavarasäästöjä ja kohdentaa voimavaroja uudelleen (resursoida kehitettäviä ja uusia tehtäviä muualta toiminnan tuottavuuden lisäämisestä käyttöön saaduilla voimavaroilla),

-	arvioimalla johdon ja henkilöstön tuottavuuskannusteita ja niiden vaikuttavuutta.

c)  Julkisten palvelujen rahoitus- ja ohjausjärjestelmä sekä valtionapujärjestelmä kannustavat tuottavuuden ja taloudellisuuden lisäämiseen ja niiden edellyttämiin toiminnallisiin ja rakenteellisiin uudistuksiin ja että valtionosuuksilla ja valtionavuilla rahoitettavan toiminnan tuottavuutta kehitetään.

Tämän tavoitteen toteutumista seurataan:

-	ao. tehtäväaloja koskevilla arvioinneilla ja tuottavuus-, tehokkuus- ja taloudellisuusmittauksilla ja –tutkimuksilla sekä yksikkökustannusten kehityksen seurannalla,

-	siirtomenoja koskevan tulosohjauksen seurannan sekä tilinpäätös- ja kertomusmenettelyssä raportoitavan tuottavuus- ja tehokkuustavoitteiden toteutumatietojen perusteella,

-	erillisselvityksin, jotka kohdistuvat siirtomenoin rahoitettavan toiminnan tuottavuusvaikutteisiin rakenteiden ja toimintatapojen ja ohjaus-, rahoitus- ja  tuotantojärjestelmien muutoksista,

-	julkisten palvelujen arvioinnin (sektorikohtainen arviointi ja lääninhallitusten toteuttama arviointi) ja barometrien kautta.

d) Tieto- ja tietoliikennetekniikka otetaan käyttöön ja sovelletaan tuottavuutta lisäävästi.

Tämän tavoitteen toteutumista seurataan:

-	arvioimalla tietoteknisten ratkaisujen tuottavuus- ja tehokkuusvaikutuksia,

-	seuraamalla investointien takaisinmaksua.

e) Riittäviä työvoimakilpailukykyä ja osaamista lisääviä uudistuksia toteutetaan osana julkisen sektorin rakenteellisia ja toiminnallisia uudistuksia.

Tämän tavoitteen toteutumista seurataan:

-	arvioimalla rakenteellisten ja toiminnallisten uudistusten sisältöä ja toteutusta osaamisen ja työvoimakilpailukyvyn lisäämisen kannalta,

-	arvioimalla osaamispääoman kehitystä henkilöstötilinpäätösten perusteella,

-	arvioimalla työvoiman kilpailukykyä erillisselvitysten perusteella,

-	arvioimalla toiminnallisten ja rakenteellisten uudistusten henkilöstövaikutuksia ja niissä sovellettavaa henkilöstöpolitiikkaa.

f) On olemassa riittävästi julkisen sektorin tuottavuuden lisäämistä tukevaa selvitys- ja kehitystyötä ja innovaatioita.

Tämän tavoitteen toteutumista seurataan:

-	tämän alueen kehittämis- ja innovaatiotoimintaa koskevia kartoituksia arvioinnein,

-	seuraamalla kehittämis- ja innovaatiotoiminnan rahoitusta.
3.2	Tuotokset, joihin ohjelmalla pyritään
Hallituksen strategia-asiakirjassa todetun mukaisesti ohjelman tulee tuottaa seuraavat tuotokset:
3.2.1	Hallinnonalojen tuottavuusohjelmat
Tuotetaan yhteistoiminnassa kunkin hallinnonalan (ministeriön) kanssa hallinnonalan tuottavuusohjelma, jossa selvitetään hallinnonalan tuottavuuden kehittämismahdollisuudet. Ohjelman toteutus sisällytetään vuosista 2005 – 2007 lähtien kehys- ja talousarvioehdotuksiin. Tuotos on luonteeltaan hallinnonalan ministeriön selvitysraportti.
3.2.2	Selvitys julkisen palvelutuotannon tuottavuuden kehittämisestä
Ohjelma tuottaa yhteistoiminnassa valtionosuusministeriöiden ja Suomen kuntaliiton kanssa selvityksen tuottavuuden kehittämisestä niin, että selvityksen tuloksia voidaan käyttää peruspalveluohjelman laadinnassa vuodesta 2006 lähtien. Tuotos on luonteeltaan selvitysraportti.
3.2.3	Tuottavuuden ja tehokkuuden mittaamis- ja arviointimenetelmien kehittämistarvetta koskeva arviointi
Ohjelma tuottaa arvioinnin tuottavuuden ja tehokkuuden mittaamis- ja arviointimenetelmien kehittämistarpeesta. Tuotos on luonteeltaan selvitysraportti, joka sisältää ehdotuksia. Ehdotuksia toteutetaan myös ohjelman toimesta.
3.2.4	Tuki tuottavuutta lisääville toimille ja tutkimus- ja selvitystyölle
Ohjelman tehtävänä on vaikuttaa siihen, että tuottavuutta  ja tehokkuutta  lisääviin toimiin sekä tutkimus- ja kehitystyöhön suunnataan  riittävästi kehysten mukaisia kehittämismäärärahoja, toimintamäärärahoja ja tuottavuussäästöjä. Tuotoksina ovat selvitykset ja arvioinnit sekä ehdotukset, aloitteet ja rahoitusesitykset sekä uudet kokeilut. 
3.2.5	Osaamista ja työvoimakilpailukykyä lisäävät toimet osana rakenteellisia ja toiminnallisia uudistuksia ja siihen liittyvä tuottavuusyhteistyö
Ohjelma käynnistää tuottavuusyhteistyön julkisen sektorin henkilöstöjärjestöjen kanssa, jotta osana tuottavuutta ja tehokkuutta lisääviä toiminnallisia ja rakenteellisia uudistuksia toteutettaisiin riittäviä osaamista ja työvoimakilpailukykyä lisääviä toimia ja jotta kannusteet tukisivat tuottavuutta. Tuotoksena on  ehdotuksia, jotka vaikuttavat työmarkkinaneuvotteluissa käsiteltäviin asioihin, tuottavuusyhteistyön toteuttamiseen organisaatioissa, tuottavuuden ja tehokkuuden kasvun tuottamien hyötyjen käyttöön ja vaikuttavien tuottavuuskannusteiden kehittämiseen. Tuotoksena on myös selvitysraportteja, aloitteita ja julkaisuja.
4	Ohjelman toteutusmalli ja resursointi
4.1	Kuvaus siitä miten ohjelma toteutetaan
Ohjelma toteutetaan kokonaisohjelmaa toteuttavina hankkeina ja niiden osahankkeina, pääosin valtiovarainministeriön virkatyönä ja yhteistyötahoina olevien muiden ministeriöiden ja organisaatioiden virkatyönä. Ohjelmaa toteutetaan myös tilattavina tutkimuksina, selvityksinä ja konsultointi- ja koulutushankkeina sekä erilaisina tiedottamista, tiedon ja kokemusten vaihtoa toteuttavina tilaisuuksina. Ohjelmaa toteutetaan myös vuorovaikutteisena sähköisenä viestintänä. Ohjelmaan kuuluu kolme selvitys-tyyppistä hanketta (jäljempänä hankkeet 1 – 3)  ja kolme toimeenpano-tyyppistä hanketta (hankkeet A – C). 

Valtiovarainministeriö tekee ohjelmaa koskevan asettamispäätöksen (hankepäätös).
4.2	Organisointi ja projektin johtamis- ja toteutusvastuut
Toimenpideohjelman organisointi on tässä kuvattu siltä osin kuin se koskee lähinnä valtiovarainministeriötä ja sen ohjattavia organisaatioita. Ohjelmaa organisoidaan sen toimintavaiheessa edelleen siten, että
-	ministeriöt organisoivat hallinnonalan tuottavuusohjelman laadinnan,

-	ohjelman hanke- ja johto-organisaatiota muutetaan ja täydennetään hankkeen työsuunnitelmia mm. sen mukaan, miten selvitystehtävän vaatima yhteistyö valtionosuusministeriöiden ja Suomen Kuntaliiton kanssa järjestetään.

Ohjelman ja sen hankkeiden organisointi ja johtamis- ja toteutusvastuut on esitetty kaavioissa 1.

Kaavio 1. 
4.2.1	Toimenpideohjelman hankkeet
Toimenpideohjelmassa on ohjelman tavoitteita toteuttavia hankkeita. Hankkeilla voi  olla alahankkeita ja ne voivat oman virkatyönä toteutettavan toimintansa ohella tehtävänsä puitteissa teettää tutkimuksia ja selvityksiä ja käyttää asiantuntijapalveluja.

Hankkeet 1, 2 ja 3 ovat selvityspainotteisia hankkeita ja hankkeet 4, 5 ja 6 toteutuspainotteisia. Hankkeiden 1, 2 ja 3 tuloksena kootaan selvitys julkisen palvelutuotannon tuottavuuden kehittämisestä (ohjelmalta edellytettävä tulos kohdassa 3.2.2). 

Ohjelman johtoryhmä päättää hankeryhmiin määrättävistä valtiovarainministeriön virkamiehistä sekä kutsuu hankeryhmien ja muiden ohjelman toimielinten valtiovarainministeriön ulkopuoliset edustajat.

Hankkeet, niiden tehtävät ja vastuuhenkilöt ovat seuraavat:

Selvityspainotteiset hankkeet

Hanke 1. 
Palvelutuotannon tehostamishanke

Hankkeen tehtävänä on

-	selvittää sellaisia rakenteellisia, toiminnallisia, ohjaukseen liittyviä ja tuottamistapaa koskevia malleja ja ratkaisuvaihtoehtoja, joiden avulla julkisen palvelutuotannon kokonaistuottavuutta ja tehokkuutta voidaan lisätä,

-	arvioida tuottavuus- ja tehostamispotentiaaleja ja niiden hyödyntämismahdollisuuksia yhteistyössä toimintojen ja voimavarojen käytön tehostamishankkeen kanssa,

-	koota ja arvioida toteutettuja ja toteutettavia sellaisia palvelutuotannon uusia ohjaus- ja toteutustapoja, joilla on tuottavuus- ja tehokkuusvaikutuksia, tehdä näitä hyviä käytäntöjä ja malleja tunnetuksi sekä  käynnistää ja tukea uusia kokeiluja,

-	tehdä ehdotuksia siitä, miten ohjausta ja vaikuttamista tulisi kehittää julkisen palvelutuotannon tuottavuuden ja tehokkuuden lisäämiseksi ja mitä kannusteita, ohjausta ja tukea tarvittaisiin tuottavuutta ja tehokkuutta lisäävien rakenteellisten uudistusten eteenpäinviemiseksi,

-	toteuttaa selvitys yksityisten palveluyritysten roolista julkisten palveluiden tuottamisessa ( vuoden 2004 loppuun mennessä, yrittäjyyden politiikkaohjelma, strategia-asiakirja 2.2.1.).

Hankkeen tuotoksena on raportteja, aloitteita, tiedotusta ja tilaisuuksia sekä konkreettisia kokeiluhankkeita. Hankkeen tehtävänä on erityisesti tuottaa aloitteita ja malleja käsiteltäviksi hankkeissa 4, 5 ja 6.

Hankkeen tulee ennen tehtävään ryhtymistään tehdä ehdotus johtoryhmälle siitä, miten se toteuttaa tehtävänsä yhdessä valtionosuusministeriöiden ja Suomen Kuntaliiton kanssa ja mitä muita asiantuntija- ja yhteistoimintatahoja on tarpeen kytkeä hankkeeseen. 

Hankkeen vastuuhenkilö on neuvotteleva virkamies Raili Mäkitalo, valtiovarainministeriö. 

Hanke 2:
Toimintojen ja voimavarojen käytön tehostamishanke

Hankkeen tehtävänä on:

-	selvittää julkisen hallinnon ja palvelutuotannon toimintojen tuottavuuden lisäämisen ja tehostamismahdollisuuksia ja arvioida tuottavuus- ja tehokkuuspotentiaalia ja sen käyttöön saamista yhdessä palvelutuotannon tehostamishankkeen kanssa,

-	selvittää erityisesti yleishallinnon ja tukipalvelujen (talous- ja henkilöstöhallinto, hankintatoimi, toimitila- ja kiinteistöhallinto ja -palvelut, tietohallinto ja tieto- ja viestintätekniikan käyttö jne.) tuottavuuden ja tehokkuuden lisäämismahdollisuuksia,

-	selvittää ja edistää toiminnallisia ja rakenteellisia muutoksia tukevaa ja niihin liittyvää henkilöstövoimavarojen strategista suunnittelua ja sellaisia mitoituksen, osaamisen hallinnan ja työn ja työolojen kehittämisen malleja, jotka voivat olla tuottavuutta lisääviä uudistuksia,

-	tukea ja edistää käynnissä olevia yleishallinnon ja tukipalvelujen tuottavuus- ja tehokkuushankkeita,

-	toteuttaa valtion henkilöstöhallinnon tuottavuuden ja tehokkuuden kehittämisselvitys ja tehdä ehdotukset tehostamistoimiksi,

-	selvittää ja arvioida talous- ja henkilöstöhallintoa ja muita yleishallintotehtäviä ohjaavien säännösten ja ohjeiden kehittämistarpeet tuottavuuden ja tehokkuuden lisäämiseksi,

-	selvittää erilaisten toimintamallien (prosessien kehittäminen, yhteistoiminta, palvelukeskusmallit, ulkoistaminen, elinkaarivastuu- ja yksityisrahoitusmallit, kumppanuusmallit) mahdollisuuksia tuottavuuden ja tehokkuuden lisäämisessä sekä yleishallinnon tehtävissä että yleisesti sekä arvioida erilaisten mallien toteutettavuutta ja toteutuksista saatuja kokemuksia sekä  selvittää erilaisten toimintamallien käyttöä julkisen talouden hallittavuuden ja käyttö- ja investointitalouden hallinnan näkökulmasta,

-	seurata, käynnistää, edistää ja arvioida uusia toimintamalleja ja tuottavuus- ja tehokkuusmahdollisuuksien kannalta merkittäviä kokeiluja ja sovelluksia

Hankkeen tulee tehdä johtoryhmälle esitys siitä, miten tehtävää toteutetaan yhteistoiminnassa Suomen Kuntaliiton kanssa. 

Hankkeen vastuuhenkilö on  budjettineuvos Vesa Jatkola, valtiovarainministeriö.

Hanke 3:
Tuottavuuden mittaamis- ja todentamishanke

Hankkeen tehtävänä on:

-	selvittää  tuottavuuden ja tehokkuuden mittaamisen ja arvioinnin tämän hetken käytäntö ja käynnissä oleva kehittäminen  sekä tuottavuuden ja tehokkuuden mittaamisen ja arvioinnin perustana olevien toiminnan ja talouden laskenta-, suunnittelu-, ohjaus- ja raportointijärjestelmien yleinen kehittämistilanne,

-	tehdä ehdotus siitä, miten mittaamisen, arvioinnin ja seurannan avulla voidaan todeta tuottavuuden kasvu, sen suunnitelmallisuus ja tuottavuushyötyjen kohdentaminen.

-	selvittää ja tehdä ehdotukset tuottavuuden ja tehokkuuden mittaamisen ja arvioinnin yleisestä kehittämisestä niin, että tuottavuusohjelman yleinen tavoite tuottavuuskehityksen todentamisesta voi toteutua ja siten, että kehittäminen samalla tukee budjetoinnin, tulosohjauksen ja tilivelvollisuuden kehittämistä,

-	tehdä ehdotuksia organisaatio- ja hallinnonalakohtaisen tuottavuuden ja tehokkuuden mittaamisen ja arvioinnin ja niiden perustana olevien järjestelmien kehittämiseksi, 

-	tehdä ehdotuksia siitä, miten palvelujen laadun ja saatavuuden mittaaminen ja arviointi liitetään osaksi tuottavuuden ja tehokkuuden mittaamista ja arviointia,

-	tehdä ehdotuksia tuottavuuden ja tehokkuuden mittaamisen ja arvioinnin parantamiseksi mm. opastusaineistojen ja koulutuksen avulla.
Hankkeen tuotoksena on raportteja, esityksiä, menetelmäoppaita, viestintää ja koulutusta  

Hankkeen tulee työskennellä läheisessä yhteydessä valtiovarainministeriön tilivelvollisuus- ja tulosohjaushankkeeseen. Hankkeen tulee tehdä ehdotus kokoonpanon täydentämisestä kohdeorganisaatioiden ja asiantuntijatahojen (mm. Tilastokeskus, VATT) edustajilla. Hankkeen tulee tehdä ehdotus siitä, miten aihealueella toimitaan yhteistoiminnassa valtionosuusministeriöiden ja Suomen Kuntaliiton kanssa. 

Hankkeen vastuuhenkilö on finanssineuvos Heikki Joustie, valtiovarainministeriö.

Toteuttamispainotteiset hankkeet:

Hanke 4. 
Hallinnonalojen tuottavuusohjelmahanke

Hankkeen tehtävänä on:

-	määritellä hallinnonalan tuottavuusohjelman tavoitteet, sisältö ja laadintatapa ja toistuvuus,
 
-	määritellä hallinnonalan tuottavuusohjelman suhde muihin hallinnonalojen kokonaisselvityksiin, suunnitelmiin ja ohjelmiin ja ohjaus- ja suunnitteluaineistoon,

-	määritellä miten valtionosuuksilla ja valtionavuilla hallinnonaloittain rahoitettava toiminta otetaan tuottavuusohjelmien piiriin,

-	kehittää menettelyjä, joilla tuottavuushyödyt nykyistä paremmin saadaan hallintaan ja käyttöön ja voidaan tarkoituksenmukaisesti kohdentaa,

-	määritellä, miten henkilöstön vaihtuvuus, henkilöstövoimavarojen  ja osaamisen mitoitus, suunnittelu ja hankinta sekä työtehtävien kehittäminen vetovoimaisiksi sisällytetään tuottavuusohjelmiin ja miten toimia toteutetaan osana tuottavuusohjelmia,

-	ohjata ja tukea hallinnonaloittaisten tuottavuusohjelmien laatimista hallinnonalan ministeriöissä,

-	valmistella menettely, jolla hallinnonalan tuottavuusohjelma sisällytetään ja vaikuttaa kehys-, toiminta- ja taloussuunnitelma- ja talousarviomenettelyyn (ohjeistus, laadintaprosessi, sisältö, raportointi),

-	toimia yhteistoiminnassa jo valittujen pilottihallinnonalojen ministeriöiden (PLM, VM, MMM, KTM, YM) kanssa ja muiden ministeriöiden kanssa,

-	selvittää välillisen valtionhallinnon organisaatioiden  tuottavuuden kehittämisen tavoitteenasettelua ja ohjausta ja niihin vaikuttamista,

-	edistää toiminnallisten, rakenteellisten ja tietotekniikan käyttöön liittyvien uudistusten sisällyttämistä tuottavuusohjelmiin

-	edistää  kannusteiden kehittämistä tukemaan tuottavuuskehitystä,

-	tukea tuottavuuden kehittymistä edistävää johtamista ja tulosohjausta.

Hankkeen tuloksena on hallinnonalakohtaiset tuottavuusohjelmat ja niiden vaikutus kehys- ja talousarviomenettelyssä. Hankkeen tuotoksena on ohjaus- ja tukiaineistoa ja -toimia ja muuta asiantuntija- ja informaatio-ohjausta sekä raportteja ja ehdotuksia.

Hanke on vain valtionhallintoa koskeva. Hankkeen tulee toimia hyvässä yhteistoiminnassa Valtiovarainministeriön budjettiosaston (kehys- talousarvioprosessi, sektorivastaavat) kanssa sekä kohdeministeriöiden kanssa sekä määritellä tämän mukaisesti hankeryhmän mahdollinen täydentäminen ja muu yhteistoiminta.

Hankkeen vastuuhenkilö on projektijohtaja Jaakko Kuusela, valtiovarainministeriö. 

Hanke 5.
Tuottavuusohjauksen kehittämishanke

Hankkeen tehtävänä on:

-	selvittää, arvioida ja kehittää keinoja, joilla valtio voi vaikuttaa julkisen palvelutuotannon tehokkuuteen ja taloudellisuuteen,

-	tehdä ehdotuksia siitä, millaiseen tietoon perustuen ja millaisin menettelytavoin peruspalveluohjelmaan voidaan sisällyttää hallituksen strategia-asiakirjassa todettuja taloudellisuus-, tehokkuus-,  toimintaedellytys- ja rakennetarkasteluja ja millä tavoin tulisi käsitellä taloudellisuuden ja tehokkuuden edistämistä,

-	seurata valtionosuusjärjestelmän arviointia ja uudistamista, soveltamista ja tehdä aloitteita tuottavuuteen ja tehokkuuteen vaikuttavien menettelytapojen sisällyttämisestä valtionosuusjärjestelmän myöhempiin tarkistuksiin ja vuosittaiseen valtionosuuksien mitoitukseen,

-	arvioida ja tehdä ehdotuksia muista julkisen palvelutuotannon tuottavuuden ja tehokkuuden vaikuttamis- ja ohjauskeinoista.  

Hankkeen tuloksena on ehdotuksia menettelytavoiksi, joiden avulla valtiovarainministeriön käytettävissä olevin ohjauskeinoin ja erityisesti peruspalveluohjelmassa voidaan vaikuttaa julkisen palvelutuotannon tuottavuus- ja tehokkuuskehitykseen. Hankkeen tuotoksena on selvityksiä, raportteja ja ehdotuksia.
 
Hanke on valtiovarainministeriön sisäinen (mahdollisesti yhteistoiminnassa valtionosuusministeriöiden kanssa). Hanke koskee ensisijaisesti kuntien valtionosuuslainsäädännön alaista toimintaa. Hankkeen tulee toimia yhteistyössä peruspalveluohjelmaa varten asetetun ministerityöryhmän sihteeristön kanssa.

Hankkeen vastuuhenkilö on neuvotteleva virkamies Tuomo Mäki, valtiovarainministeriö. 

Hanke 6. 
Tuottavuusyhteistoiminta

Hankkeen tehtävänä on:

-	toimia tuottavuuden toimenpideohjelmaa ja sen eri hankkeita koskevana valtiovarainministeriön ja valtion henkilöstöä edustavien henkilöstöjärjestöjen yhteistoimintafoorumina,

-	edistää sellaista toimintapolitiikkaa ja menettelytapoja, joilla toisaalta paraneva tuottavuus ja tehokkuus sekä toisaalta kehittyvä ja palkitseva työ, hyvät työolot ja hyvä työvoimakilpailukyky tukevat toisiaan,

-	edistää sellaista henkilöstövoimavarojen suunnittelua ja kehittämistä sekä osaamisen, työtehtävien ja kannusteiden kehittämistä, joita voidaan käyttää osana tuottavuuden lisäämiseksi tehtäviä rakenteellisia ja toiminnallisia muutoksia,

-	edistää  tuottavuusyhteistoimintaa ja vuorovaikutusta,

-	tehdä selvityksiä, arviointeja ja ehdotuksia.

Hanke koskee vain valtionsektorin tuottavuusyhteistoimintaa. Virka- ja työehtosopimusten ja valtion yhteistoimintalain ja -sopimusten piiriin kuuluvat asiat käsitellään näiden mukaisissa menettelyissä. Hanke voi tehdä tällaisista aloitteita. 

Hankkeen tuotoksia ovat raportit, ehdotukset, tiedotusmateriaali, viestintä ja tilaisuudet.

Hankkeen vastuuhenkilö on  alivaltiosihteeri Juhani Turunen, valtiovarainministeriö. 

Valtiovarainministeriön ja järjestöosapuolen kesken todetaan minkälaisin menettelytavoin ja missä kokoonpanossa hanke toimii yhteistyössä yhteistoiminnassa järjestöosapuolen kanssa.
4.2.2	Ohjelman johtaminen ja kokonaisohjaus
Ohjelman johtamista ja kokonaisohjausta varten on:

-	Johtoryhmä
-	Neuvoa-antava johtoryhmä, ja
-	Hallinnonalojen seurantaryhmä
-	Projektijohtaja

Johtoryhmän tehtävänä on ohjelman kokonaisohjaus, hankkeiden yleinen ohjaus ja tulosten seuranta. Johtoryhmä ohjaa, valvoo ja tukee  projektijohtajan työtä.

Johtoryhmän kokoonpano:

Alivaltiosihteeri Juhani Turunen, valtiovarainministeriö, pj
Ylijohtaja Reino Hjerppe, Valtion taloudellinen tutkimuskeskus (VATT)
Budjettineuvos Vesa Jatkola, valtiovarainministeriö, budjettiosasto
Finanssineuvos Heikki Joustie, valtiovarainministeriö, hallinnon kehittämisosasto
Projektijohtaja Jaakko Kuusela, valtiovarainministeriö 
Neuvotteleva virkamies Tuomo Mäki, valtiovarainministeriö, kansantalousosasto
Neuvotteleva virkamies Raili Mäkitalo, valtiovarainministeriö, kansantalousosasto
Finanssineuvos Vesa Rantala, valtiovarainministeriö, henkilöstöosasto

Johtoryhmään kutsutaan valtiovarainministeriön ulkopuolisia asiantuntijajäseniä.

Neuvoa-antava johtoryhmä koostuu keskeisten sidosryhmien johdon edustajista. Sen tehtävänä on keskustella, arvioida ja tehdä aloitteita julkisen sektorin tuottavuuden kehittämiseen liittyvistä yleisistä kysymyksistä sekä arvioida ja tehdä aloitteita ohjelman yleisistä tavoitteista ja vaikutuksista. Neuvoa-antava johtoryhmä tukee ohjelmaa ja sen johtoryhmää.

Neuvoa-antavan johtoryhmän kokoonpano:

(avoin toistaiseksi)

Hallinnonalojen seurantaryhmä koostuu hallinnonalojen ministeriöiden tuottavuusohjelmaa varten nimeämistä vastuuhenkilöistä, joiden kunkin vastuulla on ao. hallinnonalan tuottavuusohjelman aikaansaaminen. Hallinnonalojen seurantaryhmän tehtävänä on toimenpideohjelman johtoryhmän tukena edistää ja yleisesti ohjata hallinnonalojen tuottavuusohjelmien laadintaa ja toteuttamista osana kehys-, talousarvio- ja tulosohjausta sekä seurata ja tehdä aloitteita muiden hankkeiden osalta ja edistää niiden tuloksellisuutta ja vaikuttavuutta hallinnonalojen näkökulmasta.

Hallinnonalojen seurantaryhmän kokoonpano:

Alivaltiosihteeri Juhani Turunen, valtiovarainministeriö, pj.
Ylijohtaja Kari Kourilehto, ympäristöministeriö
Projektijohtaja Jaakko Kuusela, valtiovarainministeriö 
Neuvotteleva virkamies Eero Mantere, kauppa- ja teollisuusministeriö
Johdon asiantuntija Seppo Määttä, valtiovarainministeriö  
Kehittämispäällikkö Timo Piikkilä, puolustusministeriö
Neuvotteleva virkamies Risto Yrjönen, maa- ja metsätalousministeriö

sekä myöhemmin nimettävät muiden hallinnonalojen edustajat.

Projektijohtaja johtaa ohjelmaa ja raportoi siitä toimenpideohjelman johtoryhmälle sekä valmistelee asiat tämän ja muiden johtamista ja ohjausta varten olevien ryhmien käsittelyyn. Projektijohtaja ohjaa hankkeita ja tukee ja varmistaa niiden voimavarat ja muut  toimintaedellytykset, tuloksellisuuden ja työn tulosten käytön. Projektijohtaja vastaa ohjelman yleisestä viestinnästä, sidosryhmäsuhteista ja hallinnosta.
4.2.3	Asiantuntijapaneelit
Ohjelman ja sen hankkeiden tueksi kootaan asiantuntemusta ja palautetta asiantuntijakuulemisin. Asiantuntijoiden kuulemiseksi ja ohjelman viestintää varten kootaan pysyviä asiantuntijapaneeleja  ja järjestetään erillisiä kuulemisia. Paneelin tehtävänä on välittää ohjelman ja sen hankkeiden käyttöön tuottavuusvaikutteisen kehittämistyön kokemuksia, parhaita esimerkkejä ja toimintamalleja sekä arvioida näitä. Paneeli voi arvioida tuottavuusohjelmaa ja sen hankkeita ja tehdä niitä koskevia ehdotuksia. Paneeli kokoontuu tarvittaessa n. 2 kertaa vuodessa. Paneeli osallistuu ohjelman viestintään ja tapahtumiin. Johtoryhmä kutsuu paneelien osanottajat.

•	Keskeisten toimenpiteiden/vaiheiden kuvaus ja aikataulu
Täydennetään hankesuunnitelman pohjalta
•	Resursointi
Täydennetään hankesuunnitelmien pohjalta
5	Hankkeen dokumentointi, raportointi ja seuranta
•	Hankkeen materiaalin dokumentointi 
Hankkeen asiakirja-aineisto talletetaan VALDOon (talouspolitiikka/julkinen hallinto). HAREen talletetaan asettamispäätös, hankesuunnitelma ja muut keskeiset asiakirjat 

•	Hankkeen toteutusaikainen seuranta ja raportointi 
Johtoryhmä seuraa hankkeita. Ohjelma raportoi valtiovarainministeriön laajennetulle johtoryhmälle valtiovarainministeriön keskeisten hankkeiden raportointisuunnitelman mukaan. Valtioneuvostolle ja valtioneuvoston kanslialle raportoidaan  HSA:n raportointiohjeiden mukaan. Ohjelma jättää loppuraporttinsa 31.12.2006 mennessä valtiovarainministeriölle.

•	Tuotosten viimeistely ja jakelu
Täydennetään hankkeiden työsuunnitelmien perusteella.
6	Viestintä
Viestinnällä toteutetaan ohjelman tavoitteita. Viestinnässä noudatetaan mahdollisimman suurta avoimuutta  keskinäisen luottamuksen lisäämiseksi  niin hallinnon sisällä kuin sen ulkopuolellakin. Viestinnällä tuetaan vuorovaikutusta hankkeeseen osallistuvien tahojen kesken ja myös hallinnon henkilöstön piirissä. Viestinnällä edistetään hyvien ja toimivien esimerkkien saamista muiden toimijoiden tietoon. Viestintä varmistaa, että julkisten palvelujen toteuttajat, tuottajat ja julkiselle sektorille palveluja tuottava yksityinen sektori sekä kansalaiset saavat tietoa hankkeesta ja voivat vaikuttaa siihen.

Keskeiset viestinnän kohderyhmät ovat eduskunta, ministeriöt hallinnonaloineen, muu julkinen hallinto, Kuntaliitto, valtion henkilöstöjärjestöt ja muut sidosryhmät sekä valtiovarainministeriön oma henkilöstö. Useat näistä ryhmistä ovat edustettuina myös hankkeen työskentelyssä. Kansalaiset pidetään ajan tasalla lähinnä median ja Internetin kautta. 

Hankkeen etenemistä voi Internetissä seurata mm. Hankerekisteristä ja valtiovarainministeriön Internet-sivuilta sekä valtioneuvoston yhteisestä intranetistä Senaattorista. Tavoitteena on  hyödyntää julkishallinnon muita ulkoisia ja sisäisiä viestintäkanavia sekä pitää tiedotusvälineet tietoisina hankkeen etenemisestä. Hankkeen aikana järjestetään mm. keskustelu- ja tiedotustilaisuuksia, joihin kutsutaan hankkeeseen osallistuvien lisäksi myös muita julkishallinnon toimijoita ja sidosryhmien edustajia. Viestinnälle on tehty tilanteen mukaan päivitettävä yksityiskohtainen toimintaohjelma, jonka mukaan viestintä toteutetaan ja toteutusta seurataan.
7	Hankkeen arviointi
(Täydennetään myöhemmin.)