MASENNUKSEN EHKÄISYYN JA MASENNUKSESTA AIHEUTUVAN TYÖKYVYTTÖMYYDEN VÄHENTÄMISEEN TÄHTÄÄVÄ (MASTO) HANKE 

Asettaminen
	
Sosiaali- ja terveysministeriö on tänään tekemällään päätöksellä asettanut hankkeen edistämään työhyvinvointia lisääviä käytäntöjä työelämässä, masennuksen ehkäisyä, hyvää hoitoa ja kuntoutusta sekä työssä jatkamista ja työhön paluuta masennuksen yhteydessä, ja vähentämään masennusperusteista työkyvyttömyyttä.

Toimikausi

1.11.2007 – 31.5.2011

Tausta

Tilastojen mukaan vuonna 2005 oli 112 000 suomalaista eläkkeellä mielenterveyden häiriöiden vuoksi. Vuonna 2006 noin 4 000 suomalaista joutui masennuksen takia työkyvyttömyyseläkkeelle. Heistä yli puolet oli naisia. Lukumäärä on 1990-luvun puolivälin jälkeen puolitoistakertaistunut. Masennukseen perustuvien työkyvyttömyyseläkkeiden eläkemeno oli 324,4 miljoonaa euroa vuonna 2006, mikä on kolminkertainen summa vuoteen 1998 verrattuna. Masennus vaikuttaa myös työssäkäyvien työn tuottavuuteen ja heikentää heidän elämänlaatuaan. Työkyvyttömyyseläkkeiden lisäksi myös masennusperusteiset sairauspäivärahakaudet ovat voimakkaasti kasvaneet ja sairauspäivärahakausien kasvu näyttää edelleen jatkuvan.

Tutkimusten mukaan masennus sairautena ei ole kuitenkaan yleistynyt viimeisten vuosikymmenten aikana. Vaikka masennukseen sairastuneiden määrä ei ole kasvanut vuosikymmeniin, masennuksen vuoksi joudutaan sairaslomalle ja ennenaikaiselle eläkkeelle huomattavasti aikaisempaa enemmän.

Työkyvyttömyysasiain neuvottelukunnan tuoreen selvityksen perusteella arjen hyvinvoinnin murros ja työelämän muuttuminen lienevät osatekijöitä masennuksen aiheuttaman työkyvyttömyyden ilmenemisessä. Myös hoidon ja kuntoutuksen toteutumiseen liittyvät puutteet voivat osaltaan olla työkyvyttömyyden ja sen pitkittymisen taustalla.

Parhaillaan on meneillään useita merkittäviä valtakunnallisia ohjelmia ja hankkeita, jotka osaltaan vaikuttavat masennuksen ehkäisyn ja masennusperusteisen työkyvyttömyyden vähentämisen edellytyksiin. 

Kunta- ja palvelurakenneuudistuksella,  valmisteilla  olevilla terveydenhuoltolailla ja kansallisella sosiaali- ja terveydenhuollon kehittämisohjelmalla on huomattavia vaikutuksia työikäisen väestön palveluiden saatavuuteen ja mielenterveyspalveluiden järjestämiseen. Pääministeri Matti Vanhasen II hallituksen  politiikkaohjelmien toteutuksella on myös merkitystä työikäisen väestön mielenterveyden ja työkyvyn edistämiselle. Sosiaali- ja terveysministeriö on asettanut myös työryhmän kansallisen mielenterveys- ja päihdesuunnitelman valmistelemiseksi. Edellämainittujen hankkeiden merkitys tulee huomioida tämän hankkeen toimintasuunnitelmaa laadittaessa, jotta eri hankkeisiin liittyvät toiminnat tukevat toisiaan.	

Tavoitteet

Suuri osa  sairauden ja työkyvyttömyyden pitkittymisestä ja liian varhaisesta eläkkeelle jäämisestä olisi vältettävissä varhaisemmalla puuttumisella,  paremmilla hoitokäytännöillä  ja toimivammalla kuntoutuksella.  Kysymys on myös eri toimijoiden yhteistyön  parantamisesta ja ongelman tiedostamisesta. Ne ovat tärkeitä mielenterveysongelmiin liittyvän työkyvyttömyyden ehkäisyssä. 

Hankkeen tavoitteena on edistää ja tukea

•	työhyvinvointia lisääviä käytäntöjä työelämässä
•	varhaista puuttumista työssäselviytymisongelmien ilmaantuessa 
•	masennuksen hyvää hoitoa ja kuntoutusta, jotka tukevat työssä jatkamista ja työhön paluuta 

Tavoitteena on kehittää ja löytää työelämän hyviä käytäntöjä - hyvän hoidon lisäksi - jotka edistävät masentuneen työntekijän työssä jatkamista ja masennuksesta toipuvan työhön palaamista. Työpaikkojen hyvien käytäntöjen kehittämisessä ja juurruttamisesta työmarkkinaosapuolilla ja Työterveyslaitoksella on suuri merkitys.   

Työterveyshuolto työn ja sairauksien asiantuntijana on tärkeä toimija sekä ennaltaehkäisyn että masennuksen hoidon ja kuntoutuksen näkökulmasta. Tavoitteena on hyvän hoidon edistäminen ja hyvien sairauspoissaolokäytäntöjen kehittäminen osana masennuksen hoitoa, kuntoutuksen käytön edistäminen ja sen käyttötapojen kehittäminen sekä yhteistyön kehittäminen mm. työpaikan, terveydenhuoltojärjestelmän ja eläkejärjestelmän välillä. Tavoitteena on myös lisätä mielenterveyspalveluiden saatavuutta ja toimivuutta masennuksen aiheuttaman pitkän työkyvyttömyyden ehkäisemiseksi.

Hankkeen tehtävä

Hankkeen tehtävänä on laatia toimintaohjelma, joka sisältää osahankkeet, toimenpiteet, lainsäädäntömuutokset ja tarvittavan yhteistyön masennuksen varhaisen tunnistamisen, ehkäisyn, hoidon ja kuntoutuksen sekä työssä jatkamisen ja työhön paluun edistämiseksi ja masennuksesta aiheutuvan pysyvän työkyvyttömyyden välttämiseksi, ja osapuolten on toteutettava tämä toimintaohjelma tahoillaan.

Toimintaohjelmaan tulee sisältyä seuraavia osa-alueita:

1. Työhyvinvoinnin ja mielenterveyden tukeminen
2. Masennusta ehkäisevän toiminnan edistäminen
3. Masennuksen hoidon tehostaminen ja hyvien sairauspoissaolokäytäntöjen
kehittäminen 
4. Kuntoutuksen kehittäminen 

Hankkeen organisointi

Toimintaohjelman laadintaa ja sen käytännön toteuttamista varten asetetaan ohjausryhmä, jossa ovat edustettuina keskeiset hallinnonalat, työmarkkinajärjestöt ja kolmas sektori. 

Ohjausryhmä

Puheenjohtaja:
kansliapäällikkö Kari Välimäki, STM
Varapuheenjohtaja: 
apulaisosastopäällikkö Marja-Liisa Partanen, STM/TRO 
lääkintöneuvos Matti Lamberg, STM/TRO, varajäsen
Sihteeri:
pääsihteeri, lääketieteen tohtori Teija Honkonen 

Jäsenet:
professori Kaj Husman, TTL, jäsen
johtaja Hilkka Riihimäki, TTL, varajäsen
professori Esko Matikainen, KEVA, jäsen
kuntoutuspäällikkö Sirpa Salminen, KEVA, varajäsen
professori Jouko Lönnqvist, KTL, jäsen
tutkija Maria Vuorilehto, KTL, varajäsen
apulaisjohtaja Marja Erkkilä, SAK, jäsen
asiantuntijalääkäri Kari Haring, SAK, varajäsen
ylilääkäri Kari Kaukinen, EK, jäsen
asiantuntija Anu Sajavaara, EK, varajäsen
lakimies Paula Ilveskivi, AKAVA, jäsen
lakimies Jarmo Pätäri, AKAVA, varajäsen
ylilääkäri Jorma Järvisalo, KELA, jäsen
kuntoutuspäällikkö Tiina Huusko, KELA, varajäsen
tutkija Raija Gould, ETK, jäsen
osastopäällikkö Mikko Pellinen, ETK, varajäsen
sosiaali- ja terveyspoliittinen asiantuntija Mervi Flinkman, STTK, jäsen
työympäristöasiantuntija Erkki Auvinen, STTK, varajäsen
eläkejohtaja Timo Aro, TELA, jäsen
ylilääkäri Maarit Gockel, TELA, varajäsen
sosiaali- ja terveysasioiden johtaja Jussi Merikallio, Suomen Kuntaliitto, jäsen
tutkija Bjarne Andersson, Suomen Kuntaliitto, varajäsen
kuntoutusjohtaja Tiina Johansson, Mielenterveyden keskusliitto, jäsen
koulutusjohtaja Mika Vuorela, Mielenterveyden keskusliitto, varajäsen
apulaisosastopäällikkö Matti Toiviainen, STM/VAO, jäsen
hallitusneuvos Anja Kairisalo, STM/VAO, varajäsen
johtaja Erkki Yrjänheikki, STM/TSO, jäsen
lääkintöneuvos Heikki Savolainen, STM/TSO, varajäsen
osastopäällikkö Aino-Inkeri Hansson, STM/PSO, jäsen
apulaisosastopäällikkö Reijo Väärälä, STM/PSO, varajäsen

Sosiaali- ja terveysministeri on kutsunut korkean tason koordinaatioryhmän, jonka tehtävänä on edistää hankkeen tavoitteiden saavuttamista. Sen tehtävänä on sitouttaa mukana olevat tahot hankkeen tavoitteisiin ja toteuttamiseen. Koordinaatioryhmän kokoonpano on toimeksiannon liitteenä.

Ryhmää voidaan tarvittaessa täydentää ja ne voivat kuulla asiantuntijoita. 

Kustannukset ja rahoitus

Hankkeen päätoimiseksi pääsihteeriksi nimetään lääketieteen tohtori, Teija Honkonen, joka toimii myös edellä mainittujen ryhmien sihteerinä. Hankkeen menot maksetaan momentilta 33.01.21.

Sosiaali- ja terveysministeri	Liisa Hyssälä

Osastopäällikkö, ylijohtaja		Tarmo Pukkila

LIITTEET	Korkean tason koordinaatioryhmän kokoonpano
	Muistio 

JAKELU	Päätöksessä mainitut

TIEDOKSI	Valtiosihteeri Savolainen
Valtiosihteeri Oksala
Erityisavustaja Tallavaara
Erityisavustaja Manner-Raappana
Hallinto-osasto
Perhe- ja sosiaaliosasto
Talous- ja suunnitteluosasto
Terveysosasto
Työsuojeluosasto
Viestintäyksikkö
STM kirjaamo
Hankerekisteri