Kansallinen projekti terveydenhuollon tulevaisuuden turvaamiseksi

Asettaminen	
	Valtioneuvosto on tänään asettanut kansallisen projektin terveydenhuollon tulevaisuuden turvaamiseksi. Hankkeen tuloksena on suunnitelma jonka toteuttamiseen eri osapuolet sitoutuvat. Hanketta johtaa johtoryhmä. Hankkeeseen kutsutaan selvitysmies, joka koordinoi tilannearvioiden ja toimenpideohjelmien laatimisen hankkeeseen liittyvistä asiakokonaisuuksista.	

Toimikausi	
	15.9.2001 – 31.3.2002  	

Tausta	

	Suomen terveydenhuoltojärjestelmä on toiminut kohtuullisen hyvin. Maassa on kattava perusterveydenhuolto ja erikoissairaanhoito. Infrastruktuuri on nykyaikaista ja henkilöstö on hyvin koulutettua. Suurin osa kansalaisista on järjestelmään ja sen toimintaan tyytyväisiä. Palvelujen laatu on hyvä ja saatavuus hyvä tai kohtalainen. Terveydenhuollon menojen BKT-osuus tai ostovoimakorjatut julkiset terveysmenot asukasta kohden ovat teollistuneiden maiden pienimpiä.

Terveyspalvelujärjestelmällä on edessään runsaasti haasteita. Väestön vaatimustaso nousee koulutustason ja terveydenhuollon teknologian kehityksen myötä. Lisäksi väestön ikääntyminen lisää terveyspalvelujen tarvetta. Terveyserot eri väestöryhmien välillä ovat kasvaneet. Lääkäripula on jo tosiasia, muun hoitohenkilöstön pula uhkaa lähivuosina, eivätkä työolosuhteet ja työehdot houkuttele enää entisessä määrin julkisen terveydenhuollon palvelukseen. Väestön terveystarpeet eivät selitä alueellisia eroja terveysmenoissa. Hoitokäytännöt ja hoidon saatavuus vaihtelevat. Sisäinen muuttoliike aiheuttaa ongelmia palvelujen järjestämisessä. Liian pieniin yksiköihin hajautunut järjestelmä, erilliset perusterveydenhuollon, erikoissairaanhoidon ja työterveydenhuollon organisaatiot vaikeuttavat alueellista yhteistyötä. Kuntien ja kuntayhtymien päätöksentekijöillä ei aina ole riittävästi tietoa ja kykyä terveyspalvelujen järjestämisestä ja tuottamisesta. Valtion mahdollisuus ohjata palvelujärjestelmää on heikko, mikä osaltaan on johtanut toiminnan hajanaisuuteen. Uusien tutkimus- ja hoitomenetelmien käyttöönotto ei aina ole ollut riittävään näyttöön perustuvaa. 

Palvelujärjestelmän kehittämisen edellytyksiä ovat rahoituksen tason riittävyys ja selkeys, saumattomien palveluketjujen luominen perustasolta erikoistasolle ja takaisin, laatujärjestelmien toteuttaminen, osaamiseen panostaminen, kansallisten hoitokäytäntöjen luominen ja ylläpitäminen sekä alueellisten hoitojärjestelmien kehittäminen. Terveyttä edistävää ja sairauksia ehkäisevää toimintatapaa tulee korostaa. Terveydenhuollon eri ammattiryhmien välistä työnjakoa tulee tarkastella uudelleen. Teknologian arviointia on syytä kehittää ja tehokkaan ja vaikuttavan teknologian käyttöönottoa edistää. Monikanavaisen rahoitusjärjestelmän aiheuttamien ongelmien poistaminen on tarpeen samoin kuin julkisen ja yksityisen sektorin  roolijaon selkiyttäminen.

Vastuu terveyspalvelujen järjestämisestä on myös tulevaisuudessa kunnilla ja kuntayhtymillä. Palvelutuotantoa voidaan sen sijaan monipuolistaa. Kunnallisten terveydenhuollon toimintayksiköiden lisäksi palveluja voivat tuottaa myös kunnalliset osakeyhtiöt ja liikelaitokset ja yksityissektori, kolmas sektori mukaan lukien.

Valtioneuvosto on määritellyt sosiaali- ja terveydenhuollon tavoite- ja toimintaohjelmassa vuosille 2000 - 2003 ne keskeiset periaatteet, kehittämistavoitteet, toimenpidesuositukset ja toteuttajat, jotka sosiaali- ja terveydenhuollossa ovat keskeisiä. Nyt käynnistyvä hanke tukee ja tehostaa ohjelman toimeenpanoa terveydenhuollossa.	

Tavoitteet	
Väestön terveystarpeista lähtevä hoidon saatavuus ja laatu tulee olla riittävä maan eri osissa ja riippumaton asukkaan maksukyvystä. Tavoitteena on laatia terveydenhuollon toimivuuden ja terveyspalvelujen saatavuuden ja laadun turvaamiseksi maan eri osissa suunnitelma ja sen toimeenpano-ohjelma, joiden toteuttamiseen eri osapuolet sitoutuvat. Hankkeessa tehty työ luo pohjaa seuraavan hallituksen hallitusohjelman laadinnalle. 	
	
Tehtävä	
	Hankkeessa tunnistetaan ja arvioidaan terveyspalvelujärjestelmän nykyiset ja sitä uhkaavat ongelmat ja laaditaan suunnitelma ja toimeenpano-ohjelma niiden poistamiseksi. Selvitysmies koordinoi tilannearvioiden ja toimenpideohjelmien laatimisen seuraavista asiakokonaisuuksista: 

1.	Palvelujärjestelmän toiminnallisten ja hallinnollisten rakenteiden uudistaminen sekä tehokkuuden ja tuottavuuden lisääminen.

2.	Eri henkilöstöryhmien työvoiman tarve ja keskinäinen työnjako. Johtamisen vahvistaminen, työolosuhteiden kehittäminen ja alan vetovoimaisuuden lisääminen. Täydennyskoulutuksen järjestäminen. 

3.	Terveydenhuollon rahoitus. Rahoituksen taso ja vakaus, rahoituskanavat ja voimavarojen kohdentaminen, valtionosuusjärjestelmä, kuntalaskutus, asiakasmaksupolitiikka. Valtion ohjausjärjestelmän parantaminen.

4.	Perustana olevan julkisen terveydenhuollon ja yksityisen ja kolmannen sektorin palvelutuotantoa,  työnjakoa ja yhteistyötä kehitetään. Yhteistoiminnan ja kilpailun tulee tukea terveyspolitiikan yleistavoitteita, palvelujen hyvää saatavuutta ja laatua sekä tehokkuutta ja oikeudenmukaisuutta.

5.	Hoitokäytäntöjen valtakunnallisten suositusten ja alueellisten hoito-ohjelmien toteuttaminen ja toimeenpano. Tarvittavat palvelut saadaan ilman kohtuutonta viivettä. Uusien tutkimus- ja hoitomenetelmien kehittäminen, arviointi ja käyttöönotto.

Hankkeessa otetaan huomioon terveydenhuollon uudistusten kansainväliset kokemukset, sosiaali- ja terveydenhuollon tavoite- ja toimintaohjelman 2000 - 2003 ja Terveydenhuolto 2000-luvulle toimeenpano-ohjelman tulokset, valtioneuvoston periaatepäätös Terveys 2015-kansanterveysohjelmasta, sosiaali- ja terveydenhuollon työvoimatarpeen ennakointitoimikunnan mietintö ja muut käytettävissä olevat selvitykset. 	
		
Organisointi	
	Johtoryhmä	
		Puheenjohtaja Markku Lehto, kansliapäällikkö, sosiaali- ja terveysministeriö 

	
		Jäsenet:	
		Raimo Sailas, valtiosihteeri, valtiovarainministeriö
Risto Parjanne, toimitusjohtaja, Suomen Kuntaliitto 
Pirkko Valkonen, hallintoylihoitaja, Keski-Suomen sairaanhoitopiiri
Selvitysmies Jussi Huttunen, pääjohtaja, Kansanterveyslaitos
	
		Johtoryhmä kuulee työn aikana edustajia muiden muassa eri ministeriöistä, kunnista ja kuntayhtymistä, eduskunnan sosiaali- ja terveysvaliokunnasta, työmarkkinajärjestöistä, potilas- sekä sosiaali- ja terveysalan järjestöistä, Kansaneläkelaitoksesta, yliopistoista ja ammattikorkeakouluista, tutkimuslaitoksista ja terveysalan yrityksistä.

Sosiaali- ja terveysministeriö kutsuu ja nimeää selvitysmiehen tueksi tarvittavat asiantuntijaryhmät. 	
		
Kustannukset ja rahoitus	
	Johtoryhmän tulee työskennellä virka-aikana ilman eri korvausta. Selvitysmiehen ja asiantuntijoiden palkkioista sovitaan erikseen. Hankkeen kustannusarvio on 3 200 000 markkaa. Määräraha esitetään myönnettäväksi valtion vuoden 2001 II lisätalousarvioesityksessä momentille 33.01.63.	

	Peruspalveluministeri	Osmo Soininvaara	

	
	Ylijohtaja	Kimmo Leppo	

LIITTEET	
	Perustelumuistio	

JAKELU	
	Päätöksessä mainitut

TIEDOKSI			
	Ministeri Perho
	Peruspalveluministeri Soininvaara
	Erityisavustaja Hiitiö
	Erityisavustaja Lehtipuu
	Kansliapäällikkö Lehto
	STM/PAO
	STM/TAO
	STM/Kirjaamo
	STM/Hare
		Ministeri Perho
	Peruspalveluministeri Soininvaara
	Erityisavustaja Hiitiö
	Erityisavustaja Lehtipuu
	Kansliapäällikkö Lehto
	STM/PAO
	STM/TAO
	STM/Kirjaamo
	STM/Hare