Rata-aukio 2							LAUSUNTO 
90100 OULU							24.6.2013 		106/2013
Puh 029 564 9500
Fax 029 564 9615
oulu.ko@oikeus.fi

OIKEUSMINISTERIÖLLE
oikeusministerio@om.fi

Viite: 	Lausuntopyyntö 20.5.2013 (OM 1/31/2010) luonnoksesta hallituksen esitykseksi Eduskunnalle laeiksi lapsen huollosta ja tapaamisoikeudesta annetun lain, riita-asioiden sovittelusta ja sovinnon vahvistamisesta yleisissä tuomioistuimissa annetun lain ja sosiaalihuoltolain muuttamisesta

LAUSUNTO

Yleistä	Oulun käräjäoikeus on ollut alusta lähtien mukana asiantuntija-avusteista huoltoriitojen sovittelua koskevassa kokeilussa. Kokemukset ovat olleet erittäin hyviä. Oulussa on koko kokeilun ajan siirtynyt merkittävä määrä eli selkeästi yli puolet lasten huoltoriidoista asiantuntija-avusteiseen sovitteluun (74 kpl vuonna 2011 ja 85 kpl vuonna 2012). Tänä vuonna (20.6.2013 mennessä) on tullut vireille yhteensä 50 sovitteluasiaa, mikä merkinnee sitä, että tänä vuonna lasten huoltoriitoja sovitellaan Oulun käräjäoikeudessa vieläkin enemmän kuin kahtena ensimmäisenä kokeiluvuonna. Lasten huoltoriitojen kokonaismäärä on viimeisimpinä vuosina pysynyt suurin piirtein samana. Sovitteluissa saavutetut tulokset ovat olleet erinomaiset.  Sovittelussa olleista jutuista kolmessa neljästä on saavutettu joko kokonaissovinto tai ainakin osasovinto. Merkille pantavaa on myös se, että kokeilu on edistänyt myös Oulun käräjäoikeudessa käsiteltävien muiden riita-asioiden sovittelua.

Asiantuntija-avusteista huoltoriitojen sovittelua koskevasta kokeilusta vuosilta 2011 ja 2012 on julkaistu loppuraportti, jossa on laajasti selostettu muun muassa kokeilulla saavutettuja tuloksia ja kokemuksia, johon loppuraporttiin tässä lausunnossa tältä osin viitataan (Oikeusministeriön mietintöjä ja lausuntoja 25/2013).

Asiantuntija-avusteisen huoltoriitojen sovittelumenettelyä ehdotetaan hallituksen esityksessä vakinaistettavaksi koko maahan. Käräjäoikeus pitää tärkeänä, että kaikilla vanhemmilla on asuinpaikastaan riippumatta mahdollisuus saattaa lastensa asiat käsiteltäviksi oikeudenkäyntimenettelyn sijasta asiantuntija-avusteiseen sovittelumenettelyyn. Menettely tulee laajentaa koko maahan.  Sovittelun edut ovat kiistattomat. Käräjäoikeus yhtyy esityksen tavoitteisiin.

Hallituksen esityksen ehdotukset on lakiteknisesti toteutettu siten, että uudet säännökset kirjataan paitsi lapsen huollosta ja tapaamisoikeudesta annettuun lakiin myös riita-asioiden sovittelusta ja sovinnon vahvistamisesta yleisissä tuomioistuimissa annettuun lakiin. Käräjäoikeuden mielestä lakitekninen toteuttamistapa on oikea.  Mitään erillistä lakia asiantuntija-avusteisesta huoltoriitojen sovittelusta ei tarvita.

Yksityiskohtaisia huomioita

	Esityksen keskeisimmät asiat liittyvät asiantuntijapalveluiden järjestämiseen, asiantuntija-avustajien pätevyysvaatimuksiin, asiantuntija-avustajan käytön maksuttomuuteen ja sovittelun joutuisuuden turvaamiseen.

	Laki lapsen huollosta ja tapaamisoikeudesta
	
Uudet säännökset on koottu uuteen lain 3 a lukuun otsikolla "Huolto- ja tapaamisriitojen tuomioistuinsovittelu".

Ehdotuksen 3 a luvun 17 a §:ssä todetaan vain se, että lasten huoltoriitojen sovitteluun sovelletaan riita-asioiden sovittelusta ja sovinnon vahvistamisesta yleisissä tuomioistuimissa annettua lakia.

Ehdotuksen 3 a luvun 17 b § koskee asiantuntijapalveluiden järjestämistä.  

Esityksessä on pohdittu erilaisia malleja asiantuntijapalveluiden järjestämiseksi. On selvää, että kokeilun aikana käytetty malli eli se,  että kunkin kunnan kanssa erikseen sovitaan asiantuntijapalveluista, ei ole toimiva tilanteessa, jossa asiantuntijapalvelut tulee järjestää koko maassa. Esityksessä on päädytty siihen, että asiantuntijapalveluiden järjestämisestä vastaa se kunta, jonka alueella sijaitsee käräjäoikeuden hallinnollinen kanslia.  Muita pohdittuja malleja ovat olleet ensinnäkin malli, jossa asiantuntijapalveluiden järjestäminen olisi kuntien yleinen velvollisuus, ja toiseksi malli, jossa valtio ostaisi asiantuntijapalvelut yksityissektorilta.  

Käräjäoikeus yhtyy niihin näkökohtiin, jotka ehdotuksessa on tuotu esiin eri mallien toimivuudesta ja toteuttamiskelpoisuudesta.

Käräjäoikeus korostaa tässä yhteydessä, että asiantuntija-avustajia tulee olla järjestelmän toimivuuden vuoksi riittävä määrä. Oulun käräjäoikeudessa, jossa asiantuntijapalvelut on kokeilun aikana järjestänyt Oulun kaupunki, on aika ajoin aiheuttanut ongelmia sovitteluun tulleiden juttujen suuri lukumäärä ja se, että asiantuntija-avustajia on alkujaan ollut vain kolme.  Kokeilun aikana on huomattu, kuinka tärkeää järjestelmän organisointi ja suunnittelu sekä tuomioistuimessa että asiantuntijapalvelut järjestävässä organisaatiossa on järjestelmän toimivuuden kannalta.  Järjestelmä tulee tehdä sellaiseksi, että sovittelupäiviä on riittävästi ja niihin on saatavissa myös asiantuntija-avustajat.  Muussa tapauksessa on vaarana menettää sovittelumenettelyyn liittyvä etu eli menettelyn nopeus verrattuna oikeudenkäyntimenettelyyn.

Ehdotuksen 3 a luvun 17 c §:ssä säädetään asiantuntija-avustajan pätevyysvaatimuksista.

Käräjäoikeus pitää tärkeänä, että asiantuntija-avustajien pätevyysvaatimuksista säädetään laissa.  Tällä tavoin turvataan se, että asiantuntija-avustajina toimivat ammattitaitoiset ja osaavat henkilöt.  Kokemukset kokeilun ajalta ovat osoittaneet, kuinka tärkeä asiantuntija-avustajan panos sovittelun onnistumiselle on.  Käräjäoikeus yhtyy kaikilta osin asiantuntija-avustajien pätevyysvaatimuksia koskevaan ehdotukseen.

Ehdotuksen 3 a luvun 17 d § koskee asiantuntijapalveluiden korvaamista.

Asiantuntija-avustajana toimiminen on osa virkatyötä. Ehdotuksen mukaan valtio korvaa kunnille asiantuntijapalveluiden järjestämisestä aiheutuvat kustannukset, joita ovat kiinteät, istuntopäiväkohtaiset korvaukset ja tietyissä tapauksissa tuntiperusteiset korvaukset sekä kulukorvaukset.  Korvausten määrästä ja kulukorvauksista säädettäisiin asetuksella.  Kun otetaan huomioon lähtökohta eli se, että huoltoriitojen sovittelu on osa tuomioistuimen toimintaa ja se, että todellinen työ tulee korvata, ehdotusta voidaan pitää oikeana.

Kokeilun aikana jotkut kunnat ovat maksaneet asiantuntija-avustajilleen erillisen korvauksen asiantuntija-avustajana toimimisesta. Näin ei ole toimittu kaikissa kunnissa.  Mikäli tällainen epäyhtenäinen käytäntö jatkuu kunnissa, sillä voi olla vaikutusta halukkuuteen toimia asiantuntija-avustajana.  Tällöin voi olla vaarana, että päteviä asiantuntija-avustajia ei ole saatavilla kaikissa kunnissa.

Laki riita-asioiden sovittelusta ja sovinnon vahvistamisesta yleisissä tuomioistuimissa

Voimassa olevan lain 5 §:ään ehdotetaan lisättäväksi uusi 3 momentti, jonka mukaan korvaus asiantuntija-avustajan käyttämisestä maksetaan valtion varoista. Käräjäoikeus yhtyy esitykseen.  Asiantuntija-avustajan käyttö huoltoriidan sovittelussa tulee olla vanhemmille maksuton.

Sovittelun joutuisuuden varmistamiseksi esityksessä on ehdotettu, että sovitteluistunto tulee järjestää viipymättä, kuitenkin viimeistään kuuden viikon kuluessa sovittelun aloittamispäätöksestä, ellei ole erityistä syytä toimia toisin. Tästä säädettäisiin lain 10 §:ään lisättävässä uudessa 2 momentissa.

Käräjäoikeus pitää erittäin tärkeänä, että sovitteluistunto järjestetään nopeasti. 

Kysymys on siitä, tulisiko laissa säätää määräaika sovitteluistunnon järjestämiselle vai riittäisikö laissa maininta sovittelun toimittamisesta joutuisasti (SovL 6 §:n 1 momentti). 

Sovitteluun liittyvä merkittävä etu oikeudenkäyntimenettelyyn verrattuna on sen nopeus.  Nopea puuttuminen vanhempien väliseen riitaan voi ehkäistä riidan syvenemisen ja laajenemisen, jolla viimeksi mainitulla voi olla hyvin pitkälle meneviä vahingollisia vaikutuksia lasten ja vanhempien elämään.

Käräjäoikeus yhtyy esityksessä esille tuotuun näkemykseen siitä, että lakiin kirjattu yleinen joutuisuusvelvoite ei riittävästi takaa sovittelumenettelyn nopeutta, kun tuomioistuimissa on muitakin kiireellisiksi määriteltyjä asiaryhmiä.

Laissa asetettu määräaika sovitteluistunnon järjestämiselle selkeästi priorisoisi sovitteluun tulevat lasten huoltoriidat.  Kokeilu on osoittanut, että sovitteluistuntoihin voidaan päästä nopealla aikataululla, mikäli sovittelutyö on hyvin suunniteltu ja organisoitu.  Loppuraportin mukaan ensimmäinen sovitteluistunto on kokeilun aikana onnistuttu järjestämään keskimäärin puolessatoista kuukaudessa siitä, kun sovittelun aloittamisesta on tehty päätös tai sovittelu on tullut vireille hakemuksella. Ehdotettua kuuden viikon määräaikaa voidaan näin ollen pitää realistisena. Laissa asetettavalla määräajalla on mahdollista sitouttaa myös lakimiesavustajat ottamaan paremmin huomioon toiminnassaan huoltoriitojen sovitteluasioiden kiireellisen luonteen.

	Kuntien tarjoamat sovittelupalvelut eivät toimi kaikkialla samalla tavalla ja on paikkakuntia, joilla jonotusaika esimerkiksi lastenvalvojan luo saattaa olla hyvinkin pitkä. Tämän vuoksi on tärkeää, että lain voimaantultua seurataan, ettei sovitteluun ohjaudu edellä mainittujen pitkien jonotusaikojen johdosta sellaisia juttuja, jotka laatunsa puolesta voitaisiin ratkaista lastenvalvojan luona. On kuitenkin syytä todeta, että tällaista piirrettä ei ole ollut nähtävissä kokeilun aikana.

VALMISTELU	Käräjäoikeuden lausunnon on valmistellut käräjätuomari Kaisa Helevä-Vuoti.

Laamanni 			Ville Konsén

Hallintopäällikkö 		Jari Lehtelä