Verohallinto	Lausunto 	
Esikunta- ja oikeusyksikkö	     	
PL 325		
00052 VERO	23.3.2012	
		
     		
Oikeusministeriö		
	Viite / Diaarinumero	
	VH A10/00 00 01/2012	
     	OM 11/03/2012	

Lausunto luonnoksesta oikeusturvaohjelmaksi vuosille 2012 - 2016

Oikeusministeriö on pyytänyt Verohallinnolta lausuntoa luonnoksesta oikeusturvaohjelmaksi vuosille 2012–2016. Oikeusministeriössä on valmisteltu virkatyönä ehdotus hallitusohjelman mukaiseen oikeusturvaohjelmaan sisällytettävistä asioista. Erityisesti oikeusministeriö pyytää kannanottoa siitä, puuttuuko luettelosta jokin oikeudenkäyntien kokonaiskeston lyhentämisen ja oikeusturvan laadun kannalta tärkeä asia. Lisäksi pyydetään esittämään näkemys hankkeiden etusijajärjestyksestä sekä mahdollisuuksien mukaan arvioimaan hankekohtaisesti niiden vaikutusta. 

Verohallinto esittää lausuntonaan kunnioittavasti seuraavaa.

Oikeusturvaohjelmassa esitettyjä tavoitteita tukevasti valtiovarainministeriö ja Verohallinto ovat yhdessä valmistelleet luonnoksen hallituksen esitykseksi, joka on tarkoitus antaa eduskunnalle niin, että säännökset tulisivat voimaan 2013. Esitysluonnos sisältää muun muassa seuraavia oikeusturvaohjelman tavoitteita tukevia ehdotuksia. Ohivalitus, joka mahdollistaisi prejudikaattiluonteisten tapausten nopeutetun käsittelyn, millä olisi vaikutus oikeustilan selkeytymiseen ja muutoksenhakutarpeiden vähentymiseen ja oikeuskäytännön yhtenäisyyteen. Luonnos sisältää myös ehdotuksen tuloverotuksen ennakkotietomenettelyn muuttamisesta ennakkoratkaisumenettelyksi, millä olisi vastaavia vaikutuksia kuin edellä (oikeuskäytännön saaminen). Luonnoksessa ehdotetaan Veronsaajien oikeudenvalvontayksikön kuulemisrajan nostoa 3000 eurosta 6000 euroon ja kuulemisrajan laajentamisen koskemaan kaikkia verolajeja, mikä mahdollistaa asioiden nopeamman käsittelyn hallinto-oikeuksissa, jos hallinto-oikeudet ottavat kuulemisrajan aktiiviseen käyttöön. Luonnokseen sisältyy myös arvonlisäveron ja varainsiirtoveron valitusprosessiuudistus, jossa vahvistetaan hallinto-oikeuden prosessinjohtoasemaa ja selkeytetään Verohallinnon lausunnon ja Veronsaajien oikeudenvalvontayksikön vastineen välistä suhdetta. Esitysluonnoksessa esitetään valituslupamenettelyn laajentamista käsittämään kaikki verotusta koskevat asiat (mm. tappioiden vähentämistä koskevat poikkeuslupa-asiat).

Verohallinnon käsityksen mukaan edellä olevat esitykset vastaavat niin oikeusturvan kuin käsittelyn viivytyksettömyyden näkökulmista oikeusturvaohjelman tavoitteita. Valtiovarainministeriö pyytää lähiaikoina esitysluonnoksesta myös oikeusministeriön lausunnon.

Muutoksenhakujärjestelmän yhtenäistäminen

Verohallinnon käsityksen mukaan verovalitusmenettelyä tulisi edelleen kehittää oikeusturvaohjelmassakin esitetyllä tavalla niin, että eri verolajien muutoksenhakumenettelyt yhtenäistettäisiin.  Valitusvaihetta tulisi kaikissa veroasioissa edeltää pakollinen oikaisuvaatimusmenettely. Ainoan poikkeuksen muodostaisivat Verohallinnon antamat ennakkoratkaisu-päätökset, joista valitettaisiin lyhyessä 30 päivän määräajassa hallinto-oikeuteen, kuten nykyisinkin. Muissa kuin ennakkoratkaisuasioissa vasta oikaisuvaatimukseen annetusta päätöksestä voitaisiin valittaa hallinto-oikeuteen. Käytännössä tämä merkitsisi muun muassa sitä, että arvonlisäverotuksen, varainsiirtoverotuksen ja hakemusasioiden (esimerkiksi tappioiden poikkeusluvat) muutoksenhakua koskevat säännökset tulisi muuttaa vastaamaan tuloverotuksen muutoksenhakujärjestelmää. Järjestelmässä tulisi olla poikkeuksia vain, jos verolajin erityispiirteet tai oikeusturvakysymykset sitä nimenomaisesti edellyttävät. Yhtenäistä muutoksenhakujärjestelmää edellyttää erityisesti asiakasnäkökulma. Verovelvollisen näkökulmasta muutoksenhaku-järjestelmän tulee olla mahdollisimman yhtenäinen ja selkeä. Samaa taloudellista toimintaa koskevien eri verolajien menettelyille ei ole perusteita myöskään Verohallinnon eikä ilmeisesti tuomioistuinlaitoksen näkökulmasta. Nykyisen järjestelmän hajanaisuus tulee esille erityisesti verotarkastuskertomusten jälkeisten muutoksenhakujen yhteydessä. 

Oikaisuvaatimusmenettelyn käyttöönotto vähentäisi Verohallinnon käsityksen mukaan verovalitusten määriä muutamilla sadoilla, ja mahdollistaisi siten muiden hallinto-oikeudessa käsiteltävien asioiden nopeamman käsittelyn. Verohallinto esittää, että asiaa valmistelemaan asetettaisiin toimikunta ja että asia kirjattaisiin oikeusturvaohjelmaan.

Menettelyn viivästyminen

Oikeusministeriössä on valmisteltu esitystä oikeudenkäynnin viivästymisen hyvittämisestä annetun lain ja hallintolainkäyttölain muuttamisesta. Esityksessä ehdotettaisiin lakia oikeudenkäynnin viivästymisen hyvittämisestä (362/2009) muutettavaksi niin, että sen soveltamisala laajennettaisiin koskemaan myös yleisiä hallintotuomioistuimia ja erityistuomioistuimia. Esityksen mukaan hallinnollisen seuraamuksen määräämistä koskevassa asiassa oikeudenkäynnin kesto lasketaan siitä, kun viranomainen on käynnistänyt seuraamukseen johtavan menettelyn ja antanut sen tiedoksi asianosaiselle. Kokonaiskäsittelyajan seuraaminen edellyttää oikeudenkäynnin tarkan alkamisajankohdan määrittämistä. Myös lain soveltaminen niissä tilanteissa, joissa tuomioistuin palauttaa asian viranomaiselle uudelleen käsiteltäväksi, tulisi olla selkeästä säännelty. Verohallinnon käsityksen mukaan lain soveltamista tulisi seurata ja kehittää valitusmenettelyä. Verohallinnon käsitykseen mukaan olisi tarpeen perustaa Verohallinnon ja oikeushallinnon yhteinen työryhmä, joka seuraisi käsittelyaikoja, yhteisiä rajapintoja ja menettelyiden kehittämistä verovalitusasioissa.

Verorikosasioiden keston lyhentäminen

Verorikosasioiden hoitamisen kannalta on erittäin toivottavaa, että oikeudenkäyntien kestoja pyritään lyhentämään. Nykyisin rikosprosessit ovat pitkäkestoisuutensa vuoksi ongelmallisia mm. seuraavista syistä.  Näytön ja todistelun esittäminen kauan aikaa sitten tapahtuneista asioista on hyvin vaikeaa ja tarkastajat joutuvat palauttamaan mieliin todella vanhoja asioita. Joissakin tilanteessa todistajaksi haastetaan henkilö, joka ei ole enää Verohallinnon palveluksessa, jolloin aineistoon tutustuminen valmistautumista varten voi olla hankalaa. Lähes kaikissa valitusasteeseen päätyneissä jutuissa tulee nykyisin huomioiduksia oikeudenkäynnin kesto rangaistusta vähentävänä seikkana, joka on omiaan heikentämään toiminnan vaikuttavuutta ja yleisestävyyttä.

Hallinto-oikeuksien rakenne

Oikeusturvaohjelmaluonnoksessa rakenteellisissa ja organisaatio- uudistuksissa yhtenä keskeisenä tavoitteena esitetään hallinto-oikeusverkoston tiivistämistä. Verohallinto kannattaa sitä, että hallinto-oikeudet voisivat olla nykyistä suurempia yksiköitä. Verohallinnon käsityksen mukaan hallinto-oikeuksien lukumäärää tulisi selvästi vähentää, jotta voitaisiin varmistaa kaikkien hallinto-oikeuksien riittävä kyky hoitaa laajaa tehtäväkenttää ja mahdollistaa hallinto-oikeuksien sisällä riittävä erikoistuminen. Hallinto-oikeuksien tulisi myös mahdollisuuksien mukaan pyrkiä siihen, että samanlaisissa asioissa annettaisiin yhdenmukaiset ratkaisut. 

Verohallinto katsoo, että keskittämisen ja erikoistumisen etuja voitaisiin hyödyntää parhaiten mallissa, jossa Suomessa olisi vain yksi hallinto-oikeus, jonka tuomiopiirinä olisi koko maa. Tämä hallinto-oikeus voisi jakaantua alueelliseltakin kannalta tarkoituksenmukaiseksi katsottuihin jaostoihin. Malli takaisi verovalitusten asiantuntevan ja yhdenmukaisen käsittelyn sekä estäisi sen nykyisin esiintyvän tilanteen, että eri hallinto-oikeudet ratkaisevat saman asiakysymyksen eri tavoin.

Arvonlisäveroasiat ja Konserniverokeskuksen asiakkaiden veroasiat

Verohallinnon käsityksen mukaan sekä arvonlisäveroasiat että Konserniverokeskuksen asiakkaiden valitukset tulisi hajauttaa kaikkiin hallinto-oikeuksiin käsiteltäväksi. Suurimmissa hallinto-oikeuksissa voidaan keskittää veroasioita. Erityinen keskittämisen tarve on verotarkastuksissa, joissa ennakkoperinnän, tuloverotuksen ja arvolisäverotuksen asiat hajaantuvat käsiteltäviksi eri hallinto-oikeuksissa ja käsitellään muutoksenhakujärjestelmän monimutkaisuuden vuoksi eriaikaisesti eri paikoissa ja useaan kertaan.  Erityisen ongelmallisia ovat suulliset käsittelyt eri hallinto-oikeuksissa samasta asiasta, mutta kuitenkin eri verolajien  
osalta.

Hallinto-oikeuksien päätösten ohjausvaikutus

Verohallinnon käsityksen mukaan hallinto-oikeuksien päätösten ohjausvaikutus on veroasioissa parantunut. Hallinto-oikeudet ovat aiempaa useammin julkaisseet antamiaan päätöksiä. Menettelyä voitaisiin parantaa vielä siten, että hallinto-oikeudet merkitsisivät antamaansa päätökseen, että päätös julkaistaan. Tällöin esimerkiksi Veronsaajien oikeudenvalvonta-yksikkö voisi katsoa muutoksenhakutarvetta erityisen tarkasti. Myös menettely, jossa hallinto-oikeuksien päätökset toimitetaan Verohallintoon sähköisesti edistää ohjausvaikutusta. Verohallinto pitää kehitystä positiivisena. 

Pääjohtaja	Mirjami Laitinen	

Ylitarkastaja	Kari Aaltonen