Rata-aukio 2							LAUSUNTO 
90100 OULU							17.6.2013		75/2013
Puh 029 564 9500
Fax 029 564 9615
oulu.ko@oikeus.fi

OIKEUSMINISTERIÖLLE 
oikeusministerio@om.fi

Viite:  Oikeusministeriön lausuntopyyntö 22.4.2013 (OM11/03/2012)

Asia: 		 Lausuntopyyntö oikeudenhoidon uudistamisohjelmasta vuosille 2013-2025

Lausunto:	Lausunnossa on käytetty samaan numerointia kuin neuvottelukunnan uudistamisohjelmassa

1. Lainvalmistelun ajantasaisuus ja laatu

Lainvalmistelun ajantasaisuuden ja laadun parantaminen tuntuu ja näyttää olevan iäisyyskysymys, hyvä sellainen joka tapauksessa. Toisaalta on myönnettävä, että viisaskaan lainsäätäjä ei näytä aina pystyvän löytämään ja havaitsemaan kaikkia niitä vaikutuksia, joita lainsäädännöllä tavoitellaan. Tuttua on, että sekä rikosoikeudessa ja etenkin ICT-oikeuksissa lainsäätäjä on aina muutaman askeleen tekijöiden perässä.

3. ICT:n ja sähköisen asioinnin ja prosessien hyödyntäminen

ICT:n, sähköisen asioinnin ja sähköisten prosessien hyödyntäminen on kannatettava ajatus. Samoin tietojärjestelmien helppokäyttöisyys ja käyttäjien tietoteknisen osaamisen kehittäminen on ensiarvoisen tärkeää. Kun puhutaan tietojärjestelmien helppokäyttöisyydestä tulisi muistaa ja ottaa opiksi aikaisemmat kokemukset. Näissä pitäisi päästä selvästi ROMEO ja RITU järjestelmiä korkeammalle tasolle. 

Suuri osa käräjäoikeuksissa ratkaistavista rikosasioista on sellaisia, joiden valmistelua ja päättämistä voitaisiin tukea tiettyjen tunnusmerkistöjen liittyvien fraasiperustelujen kautta.

4. Koulutustoiminnan kehittäminen

Sen jatkuva kehittäminen kaikilla oikeudenhoidon alueilla on ensiarvoisen tärkeätä. Sitä tulisi antaa niin paikallisella kuin valtakunnallisellakin tasolla.

5. Toimitilakonsepti

Kun oikeusministeriö on linjauksensa tehnyt tulee sitä myös noudattaa (tervettä järkeä unohtamatta) ainakin uudisrakentamisessa ja saneerattaessa vanhoja tiloja. Koska seinät maksavat, on toimitilastrategia kannatettava niin, että kaikissa toimitilahankkeissa tavoitellaan toimitilatehokkuustavoitetta enintään 20 neliöä/htv.
6. Tuomioistuinvirasto

Laamannikoulutuksessa jo vajaat 10 vuotta sitten oli puhetta tuomioistuinvirastosta ja sen perustamisesta. Oulun käräjäoikeus pitää tärkeänä, että tällainen tuomioistuinvirasto perustettaisiin Suomeen. Sen perustaminen vahvistaisi tuomioistuimen itsenäisyyttä ja riippumattomuutta sekä tuomioistuinhallinnon toimivuutta etenkin jos sinne esityksen mukaisesti saataisiin myös riittävä tuomioistuinedustus. 

11. Käräjäoikeuksien rakenneuudistus

Oulun käräjäoikeus pitää kannatettavana ajatusta, että käräjäoikeuksien määrää vähennettäisiin edelleen niin, että tuomiopiirit mahdollisuuksien mukaan vastaisivat myös poliisin ja syyttäjän toimialueita. Oulun ja Kuusamon käräjäoikeuksien yhdistymisestä 1.1.2010 on lähtökohtaisesti myönteisiä kokemuksia ja monipaikkaisuus toimii. 

Oulun käräjäoikeus on strategisessa henkilöstösuunnitelmassaan lähtenyt siitä, että tulevaisuudessa Kainuun ja Ylivieska-Raahen käräjäoikeudet yhdistyvät Oulun käräjäoikeuden kanssa. Käräjäoikeus kuitenkin korostaa, että myös muutostilanteissa käräjäoikeuksien toiminta tulee taata riittävällä tuomari- ja kansliahenkilökunnalla. Huono enne tulevaisuudelle on jos esimerkiksi nuoret käräjätuomarit alkavat osoittaa uupumisen merkkejä jo muutaman käräjäoikeudessa tehdyn työvuoden jälkeen. 
 
12. Hovioikeusverkoston uudistaminen

Jatkolupajärjestelmä ja muut mahdolliset toimenpiteet valitusten karsimiseksi hovioikeuteen ovat tuottaneet tulosta. Asiamäärät hovioikeuksissa ovat vähentyneet ja painopiste siirtynyt alioikeuksiin. 

Mitä sitten tulee käräjäoikeuksiin vaikuttaviin hovioikeuden sijaintipaikkaa koskeviin ratkaisuihin, tulisi pohjoisessa huomioida se, että väestö keskittyy tulevaisuudessakin ennusteiden mukaan Oulun seutukuntaan. Mikäli toteutettavaksi tavoitteeksi jää niin sanottu neljän hovioikeuden malli, olisi Oulu luonteva paikka pohjoisen hovioikeudelle. Hovioikeus voisi tehdä Oulusta matkakäräjiä Rovaniemelle aivan kuten tälläkin hetkellä Rovaniemen hovioikeus käy matkakäräjillä Oulussa. Niiden tarve jatkossa olisi kuitenkin selvästi pienempi  kun jo tälläkin hetkellä Rovaniemen hovioikeuden juttukannasta yli puolet tulee Oulun käräjäoikeudesta. Kainuun käräjäoikeus siirtyy Rovaniemen hovioikeuspiiriin 1.4.2014 lukien. Matka Kajaanista Rovaniemelle on 337 kilometriä. Mikäli hovioikeus sijaitsisi Oulussa matkaa Kainuun käräjäoikeudesta Ouluun kertyisi ainoastaan 180 kilometriä.

14. Summaaristen keskittäminen

Oulun käräjäoikeus kannattaa summaaristen riita-asioiden käsittelyn keskittämistä muutamaan käräjäoikeuteen Suomessa. Oulun käräjäoikeudesta löytyy osaamista sekä Oulun kansliasta että Kuusamon kansliasta. Oulun käräjäoikeudessa on panostettu summaaristen asioiden joutuisaan käsittelyyn. Summaarisia asioita varten on tehty noin 60 sivuinen summaaristen opas, josta jo nyt on otettu kolmas painos. Opasta päivitetään jatkuvasti lainmuutosten sitä vaatiessa. Tällainen opas on oivallinen työkalu niin käräjätuomareille kuin kansliahenkilökunnallekin.

23. Asiantuntija-avusteiset huoltoriidat

Huoltoriitojen tuomioistuinsovittelu on toiminut Oulun käräjäoikeudessa erittäin hyvin ja sitä tulisi jatkaa sekä laajentaa mahdollisimman pian koko maahan. 

24. Lautamiesten lukumäärä

Käräjäoikeus pitää kannatettavana ajatusta, että nyt käytössä olevan 1+3 mallin tilalle tulisi 1+2 lautamiestä ja laajennetun kokoonpanon 2+4 tilalle 2+3 lautamiestä. Tätä voidaan pitää lyhyen aikavälin tavoitteena. Pidemmällä aikavälillä olisi lautamiesjärjestelmästä syytä luopua kokonaan ja jättää asiat ammattituomareiden ratkottaviksi. 

Nykyiseen lautamiesjärjestelmään liittyy muun muassa sukulaisuuksista johtuvia jääviysongelmia, aikaisemmasta rikostaustasta johtuvia sopimattomuuksia/esteellisyyksiä lautamiehen tehtävään. Tämän lisäksi lautamiehet tuppaavat aina silloin tällöin unohtamaan vuoronsa, jolloin käräjäoikeudessa jo alkaneeseen istuntoon on vaikea saada tuolle päivälle esteetöntä lautamiestä. 

26. Rikosprosessin keventäminen 

Esimerkiksi näytöllisesti selvissä rattijuopumustapauksissa voitaisiin harkita esitutkintaviranomaisen roolin laajentamista ja vastaavasti syyttäjän roolin poistamista haastehakemuksen laadinnassa ja haastamisessa. Käräjäoikeuksiin voitaisiin luoda pakkokeinoasioiden käsittelyä vastaava järjestelmä, johon esimerkiksi viikonloppuna "kärähtänyt" rattijuoppo voisi halutessaan (vapaaehtoisesti) ilmoittaa asiansa käsiteltäväksi pelkän lyhyen esitutkinnan perusteella. Mikäli asia olisi selvä, voitaisiin tällainen rattijuoppo tuomita samantien sakkoon tai enintään kolmen kuukauden vankeusrangaistukseen sekä antaa ajokieltoa koskeva määräys. 

27. Tiedoksiantotoiminnan kehittäminen

Puhelintiedoksianto on Oulun käräjäoikeudessa käytössä jo siinä laajuudessa kuin se lain mukaan on mahdollista. Vielä voitaisiin harkita esimerkiksi yksinkertaisemmissa riita- tai hakemusasioissa normaalilla kirjeellä haastamista, jos voidaan olettaa, että vastaajalla on postiosoite.

29. Syyttäjähaasteet ja yhden kosketuksen malli rikosasioissa

Käräjäoikeus pitää hyvänä esitettyä nopeutettua käsittelyä ja syyttäjähaasteen nykyisen käyttöalan laajentamista kaikissa niissä tilanteissa, joissa haastamista ajatellen on kyseessä ollut vaikeasti tavoitettava henkilö.

30. Yksinkertaistettu velkajärjestely

Oulun käräjäoikeus kannattaa yksinkertaistetun velkajärjestelyn mallia, jossa käräjäoikeudelle mahdollistettaisiin vahvistaa sovinto pienvelkojan vastustuksesta huolimatta. Myöskin lisäsuoritus järjestelmän keventäminen vähentäisi käräjäoikeuteen tulevia hakemuksia. Riidattomissa velkajärjestelyissä selvittäjän päätös riittäisi, eikä asiaa tarvitsisi tuoda lainkaan käräjäoikeuden vahvistettavaksi. 

31. Aineistopankki (AIPA)

Oulun käräjäoikeus pitää kannatettavana AIPA-järjestelmää. Järjestelmän pitää kuitenkin toimia kunnolla ennen kuin se otetaan käyttöön. Vasta toimivan järjestelmän avulla voidaan saavuttaa sille asetettuja tavoitteita (vrt. Ritu-käyttöönotto).  

33. Videotallenteiden käyttö hovioikeudessa

Oulun käräjäoikeus pitää kannatettavina oikeudenkäyntien pääkäsittelyjen tallentamista niin, että tallenteita voitaisiin jatkossa käyttää myös hovioikeudessa. Käräjäoikeuksien istuntosalit olisi tietenkin varustettava luotettavalla ja toimivalla kuvan ja äänen tallentavalla järjestelmällä.

34. Videokuuleminen tuomioistuimessa

Jo tällä hetkellä Oulun käräjäoikeus hyödyntää videokuulemista neuvottelujen ja erilaisten kokousten toiminnassa esimerkiksi yhteydenpidolla Oulun käräjäoikeuden Kuusamon kansliaan.

35. Kirjallisten tuomioiden keventäminen

Oulun käräjäoikeus pitää kannatettavana, että näytön ja oikeuskysymyksen kannalta selvän asian käsittelyn päätteeksi käräjäoikeuden tulisi voida julistaa tuomion perustelut ja lopputulos suullisesti ilman, että ne saatetaan kirjalliseen muotoon. Tämä säästäisi työtä ja vapauttaisi resurssia vaativampien asioiden käsittelyyn. Asianosaisten oikeusturvaa edistäisi ja lisäisi se, että asiat saataisiin näin nopeasti käsitellyksi loppuun. Asianosaista itse asiassa kiinnostaa vain tuomion lopputulos, hyvin harvoin ratkaisujen perustelut. On myös otettava huomioon, että asianosainen saa perustelut joka tapauksessa suullisesti. 

36. Tuomioistuinten henkilöstön ammattitaidon ylläpitäminen 

Tuomioistuinten henkilöstön ammattitaidon ylläpitäminen ja kehittäminen on ensiarvoisen tärkeää. Oulun käräjäoikeuden tuomarit ja kansliahenkilökunta ovat jo vuosia osallistuneet Rovaniemen hovioikeuden laatuhankkeeseen ja sitä ennen tuomarit niin sanottuun tuomarikouluun. Tämän ohella olemme luonnollisesti osallistuneet kaikkeen tarjottuun meille tarkoituksenmukaiseen koulutukseen.

37. Johtamismallit ja henkilörakenteet/hallinnon keventäminen

Oulun käräjäoikeudessa on pyritty tällaisen mallin luomiseen, mutta esimerkiksi henkilörakenteiden muuttaminen toimistosihteeri -painotteisesta enemmän tuomarityövoimaa vaativaksi on vaikeaan. Se vaatii hyviä perusteluja ja henkilöstön ymmärrystä ja hyväksyntää asian tärkeydestä. 

39. Maksut 

Oulun käräjäoikeus kannattaa tuomioistuinmaksujen käyttöalan laajentamista ja maksujen korottamista. Käräjäoikeuksien asiakkaat riitelevät käräjäoikeudessa hyvin harvoin useammin kuin yhden kerran esimerkiksi hometalo -jutussa. Samoin raskaita lasten huoltoon ja asumiseen liittyviä riitoja on perheellä yleensä vain yksi. Tällöin maksujen käyttöalaa voitaisiin laajentaa ja niitä myös korottaa. 

41. Syyttäjien osallistuminen esitutkintaan

1.1.2014 voimaantulevassa uudessa esitutkintalaissa syyttäjän velvollisuudeksi on tehty syyttäjän ja esitutkintaviranomaisten välinen esitutkintayhteistyö. Syyttäjät voivat tässä yhteistyössä ohjata esitutkintaa ja samalla edistää sen tarkoituksenmukaista toteuttamista. 

42. Syyteneuvottelumenettely

Oulun käräjäoikeus kannattaa syyteneuvottelumenettelyn käyttöön ottamista esitetyssä muodossa.

45-47. Asianajo ja julkinen oikeusapu

Oulun käräjäoikeus kannattaa esitettyjä oikeusapuun ja oikeusaputoimintaverkostoon liittyviä esityksiä.

51. Sovittelu

Sovittelumenettelyn laajentaminen kaikkiin käräjäoikeuksiin. Oulun käräjäoikeudessa on sovittelumenettelyssä päästy hyvään alkuun kuten esityksessä on todettu. Oulun käräjäoikeus suosittelee sovittelumenettelyn hyödyntämistä enenevässä määrin Suomen kaikissa käräjäoikeuksissa.

52. Oikeudellinen neuvonta

Oulun käräjäoikeus pitää oikeudellisen neuvonnan kipupisteenä tai ongelmakohtana sitä, mistä löytyy se raja, kuinka pitkälle oikeudellista neuvontaa voidaan antaa. Kysymykseen tulisi kai lähinnä neuvontapalvelut siitä, miten asia tulisi saattaa vireille esimerkiksi käräjäoikeudessa. Toimistosihteereitä tai käräjäsihteereitä ei ole koulutettu antamaan varsinaista oikeudellista neuvontaa ja tuomioistuimen tulisikin olla joka suhteessa ehdottoman puolueeton kaikkien käräjäoikeudessa käsiteltävien juttujen suhteen.

53. Talous- ja velkaneuvonnan siirtäminen ulosoton tai oikeusavun yhteyteen

Oulun käräjäoikeus pitää hyvänä ajatuksena, että talous- ja velkaneuvonta otettaisiin valtion haltuun ja että tällaista neuvontaa jatkossa saisi joko ulosottovirastoista tai oikeusaputoimistoista. Oulun käräjäoikeus pitää oikeusaputoimistoa parempana vaihtoehtona, koska oikeusaputoimistosta annetaan muutoinkin oikeudellisia neuvoja. Ulosotto on jo tuomioiden täytäntöönpanoa ja siellä asioivat yksityishenkilöt, joiden taloudellinen toimintamahdollisuus on huono, voisivat tuntea jo etukäteen itsensä lyödyiksi.

Toteuttamisjärjestys

Oulun käräjäoikeuden mielestä toteuttamisjärjestyksessä sen käsittelemien kohtien osalta ensimmäisinä olisivat vuorossa kohdissa 1- 4 sekä 6, 14, 23, 27, 30, 35 - 37, 41- 42 ja 52 sekä 53 kohdissa mainitut asiat.

Sen jälkeen olisivat vuorossa kohdissa 11, 24, 26, 29, 31, 39 ja 45 - 47 kohdissa mainitut asiat.

Viimeisenä pitkän aikavälin tarkastelussa tulisi toteuttaa kohdissa 12, 33 ja 34 mainitut asiat. 

Valmistelu:	Lausunnon on valmistellut laamanni Konsén ja lausuntoa on käsitelty käräjäoikeuden johtoryhmässä. 

Laamanni 				Ville Konsén

Hallintopäällikkö			Jari Lehtelä