OPR-Vakuus Oy				LAUSUNTO
Lautatarhankatu 8 B
00580 HELSINKI				4.5.2012

Oikeusministeriö
OM 17/41/2011
Pikaluottolainsäädännön muuttaminen
OM035:00/2011 LAUSUNTOPYYNTÖ

PIKALUOTTOTYÖRYHMÄN MIETINTÖ					
Edut:
Alle 1.000 euron kertalainoja ei enää myönnetä rahoitusyhtiöiden tai pankkien toimesta.
Maksuhäiriörekisteriin joutuvien henkilöiden määrä kutistuu 1%:lla, eli ne henkilöt joilla on ainoastaan pienlainasta johtuva hoitamaton velka.
Kuluttajien rahoitus keskittyy Finanssivalvonnassa oleville pankeille ja rahoitusyhtiöille (vähemmän valvottavaa, oligopolia muistuttava, ulkopuolisilta suljettu markkina ja helpommin hallittava kokonaisuus).

Haitat:
Kun alle 1.000 euron lainoja ei enää saa, osa aiemmin pienlainoja käyttäneistä kuluttajista (arviolta n. 500.000 suomalaista) siirtyvät yli 1.000 euron pitempiaikaisten ja euromääräisesti kalliimpien lainojen käyttäjiksi. Nykyinen kysyntä ei poistu, vaikka laki kieltäisi alle 1.000 euron lainat.
Kuluttajien ilmoittamia tietoja (esim. hakijan muut lainat) ei voida edelleenkään luotoantajan toimesta tarkistaa mistään viranomaisrekisteristä. Ylivelkaantunut kuluttaja ilmoittaa usein uutta lainaa hakiessaan, todellisuuden vastaisesti, alempia määriä muita lainavelkoja.
Nykyisten alle 1.000 euron lainojen käyttäjistä, erittäin harva voisi olla sosiaalisen luototuksen piirissä (sosiaalisen luoton saajat käytännössä toimeentulotuen varassa ennestään). Sosiaalisen luoton saanti kestää useita kuukausia, jolloin hakija ajautuu yhä syvemmälle velka-ahdinkoon. Isommissakin kunnissa, vuositasolla myönnettyjen sosiaalisten luottojen määrä on jäänyt muutamiin kymmeniin. Kyseinen luottomuoto on pitkälle tulevaisuuteen valtion ja kuntien taloustilanne huomioon ottaen, vain teoreettinen vaihtoehto. Pikalaina ei ole sosiaalisen luoton korvike eikä päinvastoin. Väite siitä, että sosiaalisella luotolla voitaisiin korvata pikalaina, on vähintään kyseenalaista politiikkaa.
Kun kuluttajia ohjataan siirtymään suurempien ja kalliimpien luottojen pariin, maksuhäiriöiden määrä näissä tulee kasvamaan. Maksuhäiriöiden nettomuutos ennen ja jälkeen ehdotettujen Kuluttajasuojalain muutosten jäänee parhaimmillaankin neutraaliiksi tai todennäköisemmin kasvaa kuin myös häiriön taustalla oleva velan määrä. Tällä hetkellä eniten kasvua maksuhäiriömerkinnöissä tuovat hyödykesidonnaiset verkkokaupan luotot.
Työryhmän ehdotus
Työryhmän mietinnössä esitettyjen perusteluiden mukaan, muutosehdotus KSL 17a §:ään rajoittaisi pienten lainojen saatavuutta ja kohtuullistaisi lainojen hinnoittelun. Todellisuudessa, muutosehdotus KSL 17a §:ään kieltää pienten alle 1.000 euron kertaluottojen myöntämisen korkoleikkurin avulla, koska nykyisistä keskimääräisistä tuotoista valtaosa häviää. Laatimamme laskelman mukaan, 100 euron lainan nykyiset tuotot (20 €) muuttuvat siten, että ko. lainasta saa periä korkokaton enimmäismäärän mukaan enää 1,56 euroa tuottoja (1,56 € vastaa esimerkkilainassa 50% todellista vuosikorkoa). Tuottoa kertyy siten 18,44 euroa vähemmän (-92,2%) verratuna vallitsevaan tuotto-tasoon. Mainittakoon, että pelkkä asiakkaan sähköisestä tunnistamisesta aiheutuvat kulut ylittävät esimerkkilainassa kaavaillun maksimituoton.

Ylivelkaantuneen lainanhakijan toimintamalli
90% ylivelkaantuneista kuluttajista ilmoittaa uutta lainaa hakiessaan todellisuutta huomattavasti pienempiä muiden lainojen määriä (tieto pohjautuu viiden vuoden aikana vastaanotettuihin kulutusluottohakemuksiin ja niissä ilmoitettuihin muiden lainojen kpl-määriin ja velkasummiin, lähde: OPR-Vakuus Oy). Lainahakemuksessa ilmoitetut muiden lainojen määrät on sittemmin verrattu henkilön velkajärjestelyn myötä tulleisiin todellisiin laina-tietoihin. Ilman että kuluttajan muiden luottojen määriä voidaan tarkistaa aukottomasti esimerkiksi luotonantajien yhteisestä rekisterikannasta, valmiiksi ylivelkaantunut lainanhakija tietoisesti muistaa muiden luottojen määriä huomattavasti todellisuutta pienemmiksi.

Pienlainojen maksuhäiriöt
Mietinnön mukaisilla toimenpiteillä ei pystytä vaikuttamaan kuluttajien ylivelkaantumiseen tai maksuhäiriömerkintöjen määriin (Suomen Asiakastieto Oy:n tilaston mukaan, vain pienlainasta saatu maksuhäiriömerkintä on ainoastaan yhdellä prosentilla (1%) kaikista maksuhäiriön saaneista kuluttajista). Väite siitä, että pienlainan käyttäjä ei muuta lainaa saa, voidaan tämän tilaston valossa pitää ilmeisen keksittynä. 27.4.2012 julkaistu Suomen Asiakastiedon tilasto kertoo myös sen, että alle 30 vuotiaiden maksuhäiriöt ovat vuodesta 1997 kasvaneet koko luottohäiriökantaan nähden 9,1%:sta 9,9%:iin. Samalla kuitenkin maksuhäiriörekisterissä olevien henkilöiden lukumäärä on vähentynyt, joka tarkoittaa sitä, että alle 30 vuotiaiden määrä on jopa vähentynyt kuluneen viidentoista vuoden aikana. Väite siitä, että erityisesti nuoret aikuiset saisivat muita enemmän maksuhäiriömerkintöjä pikalainoista ei siten näytä pitävän paikkaansa.

Todellinen vuosikorko lainan hinnan mittarina
Todellinen vuosikorko ei ole lainan hinnan mittari, vaan sillä voidaan verrata kahta samanlaista lainaa  keskenään (Prof. A Saarnilehdon lausunto 2.3.2008). On selvää, että 30 vuoden pituisen asuntolainan ja 14 päivän pituisen 100 euron pikalainan todelliset vuosikorot poikkeavat huomattavasti toisistaan. Näitä kahta  lainaa ei kannattaisi muutenkaan vertailla keskenään! 100 euron 14 päivän pituisesta pikalainasta veloitetaan tyypillisesti 20 euron toimitusmaksu (sisältää kaikki kulut ja koron). Tämän toimitusmaksun teoreettiseksi todelliseksi vuosikoroksi tulee 11.497,60%. Mikäli sama 100 euroa lainataan yhdeksi (1) päiväksi yhden (1) euron toimitusmaksulla, on todellinen vuosikorko huimat 3.678,34%. Lienee esimerkkien kautta selvää, että laki joka perustuu korko –ja kulukaton osalta epäolennaiseen todelliseen vuosikorkoon, lainsäätäjä ei ole ymmärtänyt todellisen vuosikoron mekanismin tai kuinka todellinen vuosikorko –kaava keinotekoisesti muuntaa lyhytaikaisen kertalainan kulut vuoden mittaiseksi korkoa korolle kerryttäväksi teoreettiseksi määreeksi. Todellisen vuosikorkokaton rajoittama euromääräinen toimitusmaksu eri kokoisissa pikaluotoissa on jäänyt työryhmältä selvittämättä.
Positiivinen luottorekisteri
Positiivinen luottorekisteri olisi viipymättä saatava muun Euroopan tavoin Suomessa kaikkien luotonantajien käyttöön. Ainoastaan positiivinen luottorekisteri voi vaikuttaa kuluttajan ylivelkaantumisen vähentämiseen. Muistamattomat asiakkaat sekä ne jotka varmistavat luoton saannin ilmoittamalla veloikseen todellisuudesta poiketen pienempiä määriä muita lainoja, jäisivät uutta lainaa vaille. Hanketta vastustavien tahojen todellisia tarkoitusperiä voi vain ihmetellä. Kun positiivinen luottorekisteri puuttuu, osa jo ylivelkaantuneista kuluttajista velkaantuu yhä enemmän. Uusilla luotoilla hoidetaan vanhojen luottojen maksueriä hyvinkin kauan, ja ensimmäinen maksuhäiriömerkintä voi tulla vasta vuosien päästä  todellisen ylivelkaantumisen alkamisesta. Vasta maksuhäiriömerkintä katkaisee uuden luoton  saannin, kun se olisi ollut pysäytettävissä luotonantajien yhteisellä rekisterillä jo paljon aikaisemmin. 

Aikaisemmat Oikeusministeriön toimesta tehdyt lainsäädännön kiristystoimenpiteet eivät ole onnistuneet;
-	Ns. vahva tunnistaminen otettiin käyttöön toimialalla laajasti jo vuoden 2006 lopussa, eli yli 3 vuotta ennen kuin vahvasta tunnistamisesta säädettiin laki 1.2.2010. Lailla ei siten ollut tosiasiallista vaikutusta, mutta hämmästykseksemme yhä edelleen jopa suuria kulutusluottoja myöntävät kansainväliset rahoitusyhtiöt laistavat ko. velvoittavasta lakisääteisestä toimenpiteestä kenenkään viranomaisen puuttumatta toimintaan.

-	Yö-lainojen kieltäminen säädettiin median luoman illuusion perusteella. Yö-lainoja ei käytännössä ole myönnetty muutamaa poikkeusta (arviolta kaksi yhtiötä kokeillut heikoin tuloksin) lukuun ottamatta. Tästä syystä toimialan volyymit eivät lähteneet laskuun, vaikka äärimmäisen paljon julkisuutta saanut yölainakielto astui voimaan 1.2.2010. Suomen Pienlainayhdistys ry yritti toistuvasti työryhmälle tuoda esille sen, että yölainoja ei vastoin median rakentamaa otsikointia edes myönnetä, mutta silloiselle työryhmälle olemattoman ongelman näennäinen kieltäminen oli tärkeämpää. Yö-lainatarinat elävät omaa elämäänsä edelleen median luoman uutisoinnin kautta.

-	1.12.2010 alkaen ja siirtymä-ajan päätyttyä 1.6.2011, luotonantajat ovat olleet velvoitettuja hakemaan rekisteröintiä Etelä-Suomen Aluehallintoviraston ns. luotonantajarekisteriin. Käytännössä lähes kaikki hakijat ovat päässeet ao. rekisteriin, myös ne joiden toiminnassa ja taustoissa on ollut epäselvyyksiä.

Työryhmän kokoonpano
Työnsä 11.4.2012 luovuttanut työryhmä oli kokoonpanoltaan lähes identtinen kahteen toimialaa aikaisemmin säännelleeseen työryhmään. Riippumattomasta lainsäädäntötyöstä ei siten voinut ollut kyse. Työryhmä ei vain ollut kokoonpanoltaan edellisten kopio, vaan työryhmässä edustettuina olivat muutamaa poikkeusta lukuun ottamatta pikalainatoimialan avoimiksi vastustajiksi profiloituineita järjestöjä ja organisaatioita. Ottaen huomioon miksi aikaisemmat lakimuutokset epäonnistuivat (kts. yllä perustelut), pidämme varsin selvänä että nyt työnsä päättänyt työryhmä oli kokoonpanoltaan väärä. Lisäksi, kolmanteenkaan työryhmään ei valittu yhtään sellaista riippumatonta asiantuntijatahoa, joka olisi voinut tuoda aidosti neutraalin asiantuntijan katsantokannan keskusteluihin. Oikeuspoliittisen Tutkimuslaitoksen pienlainatutkimuskin nojasi pitkälti Suomi-24 keskustelupalstan tarinoihin, joita käydään nimettöminä internetissä. Suomen Pienlainayhdistys ry ajoi yksin omien jäsentensä sekä koko toimialan etuja (olemassaolon edellytyksiä) ilman että se olisi saanut juurikaan tukea tärkeille ja varsin konkreettisille ja rakentaville ehdotuksilleen. Nyt työnsä päättänyt työryhmä joutuu osaltaan kantamaan vastuun suomalaisten kuluttajien ylivelkaantumisesta tulevaisuudessa.

Mietinnön vaikutus ylivelkaantumiseen 
Työryhmän lopputulokseen tutustuttuamme, haluamme esittää vahvan näkemyksemme siitä, että ehdotetuilla lakimuutoksilla ei pystytä vaikuttamaan yksityisten kuluttajien ylivelkaantumiseen. Maksuhäiriörekisteri tulee jatkossakin paisumaan, mutta hieman isompien velvoitteiden johdosta. Aiottu pikaluottojen kieltäminen on suhteellisuusvaatimuksen vastainen erityisesti siksi, että yksityisen sektorin ylivelkaantuminen ei lähtökohtaisesti johdu pikalainoista. On syytä ymmärtää, että kun tämän mietinnön vaikutuksia aikanaan analysoidaan, niin syy mietinnön lakiehdotusten tämänkertaiseen epäonnistumiseen oli työryhmän haluttomuus työryhmätyöskentelyssä kuunnella ja ymmärtää pienlainatoimialan asiantuntijaa, Suomen Pienlainayhdistys ry:tä.
Keskeisessä asiantuntijaroolissa koskien ylivelkaantumisen määriä ja syitä olevat Suomen Asiakastieto Oy, Velkaneuvojat ry ja Takuu-Säätiö olivat kuultavina 8.3.2012 järjestetyssä työryhmän kuulemistilaisuudessa. Työryhmän laatiman kokousmuistion mukaan tahot olivat yksimielisesti sitä mieltä, että ”ylivelkaantumisongelmaa ei ratkaista pikaluottojen täyskiellolla”. Tämä asiantuntijoiden kanta päätettiin silti sivuttaa jostakin syystä, miksi?

Ehdotuksemme:
Puollamme Suomen Pienlainayhdistyksen eriävässä mielipiteessä lueteltuja vaihtoehtoisia perusteltuja säännöstelytoimenpiteitä. Suosittelemme jatkovalmistelussa toimialan asiantuntemuksen hyödyntämistä sekä riippumattomien asiantuntevien tahojen kutsumista mukaan lainvalmisteluun. 
Vaadimme lisäksi Etelä-Suomen Aluehallintovirastolta parempaa valvontaa, ja mielestämme toimialan tulisi pystyä mahdollistamaan paremman valvonnan rahoittamalla huomattavasti nykyistä korotetuimmilla valvontamaksuilla Aluehallintoviraston toimialaan kohdistuvaa valvontatyötä.
Ehdotamme myös ns. Positiivisen luottorekisteri –hankkeen välitöntä käynnistämistä. Hanke olisi mahdollista toteuttaa poikkeavasti tavanomaisiin valtionjohtoisiin IT-hankkeisiin verrattuna, 0 euron hinnalla. Tämä hanke voisi vähentää suomalaisten ylivelkaantumista.

Helsingissä, 4.5.2012

OPR-Vakuus Oy
Richard Rosenius
toimitusjohtaja