Oikeusministeriö
PL 25
00023 Valtioneuvosto

RYHMÄKANNETYÖRYHMÄN MIETINTÖ

Oikeusministeriö on pyytänyt Keskuskauppakamarin lausuntoa ryhmäkannetyöryhmän mietinnöstä. Keskuskauppakamari lausuu asiasta seuraavan.  

Keskuskauppakamari vastustaa ryhmäkannelain säätämistä. Ryhmäkanne on Suomessa paitsi tarpeeton myös haitallinen. Työryhmän mietinnössä ei ilmene perusteita sille, miksi ryhmäkannelain säätämiseen olisi Suomessa ryhdyttävä.

Jatkovalmistelu

Oikeusministeriö tiedustelee toimittamassaan kuulemistilaisuuden kutsussa kantaa siihen, tulisiko jatkovalmistelu tässä vaiheessa rajoittaa koskemaan ryhmäkannetta kuluttajansuojan, ympäristövahinkojen ja sijoittajansuojan alalle kuuluviin asioihin tai joihinkin näistä. Keskuskauppakamari pitää kysymyksenasettelua ongelmallisena, sillä se sisältää olettaman, että jatkovalmisteluun olisi ryhdyttävä riippumatta siitä, onko ryhmäkanne tarpeellinen.

Työryhmän mietintö ei tue sitä lähtökohtaa, että jatkovalmisteluun tulisi ryhtyä. Kysymyksenasettelun tulisi olla sen selvittäminen, onko nykytilassa ongelmia ja kehittämistarpeita sekä mihin toimenpiteisiin niiden perusteella olisi aiheellista ryhtyä. Jatkovalmistelun suunnittelu ei voi siten rajoittua vain sen selvittämiseen, minkälaista ryhmäkannelakia tulisi valmistella, kun ryhmäkanteen tarpeellisuudesta edelleenkään ei ole esitetty perusteltua selvitystä.

Keskuskauppakamari katsoo, että ennen lainsäädännön valmistelua koskevia jatkotoimia tulisi osoittaa ne nykyisen oikeusjärjestelmän puutteet, joiden korjaamiseksi ryhmäkannetta tarvittaisiin. Jos asia kaikesta huolimatta etenee jatkovalmisteluun, Keskuskauppakamari pitää tärkeänä, että hankkeen haitallisuus minimoidaan suomalaisten yritysten kilpailukyvyn ja toimintaedellytysten kannalta.

Ympäristöoikeuden osalta mietinnöstä ilmenee, että voimassa olevassa ympäristölainsäädännössä suojataan yleisiä etuja hyvin yksityiskohtaisilla ympäristövaikutusten selvittämistä ja kuulemismenettelyä koskevilla säännöksillä. Vahingonkorvaus- tai prosessioikeudellisia säännöksiä ei ole tarkoituksenmukaista käyttää yleisten etujen suojaamiseksi ympäristöoikeudessa. Mahdollisiin epäkohtiin on puututtava ympäristöoikeudellisia säännöksiä tarkistamalla.

Sijoittajansuojan osalta ryhmäkanne soveltuu erittäin huonosti käytettäväksi oikeussuojakeinona. Sijoitustoimintaan liittyvien tapahtumainkulkujen ja niistä aiheutuvien vahinkojen yksilöllisyys aiheuttaa sen, että tapauksen yksilölliset olosuhteet esimerkiksi sijoittajan saamien tietojen osalta joudutaan selvittämään tapauskohtaisesti, jotta kunkin vaatimuksen esittäjän osalta korvauksen perusteena oleva syy-yhteys tulisi todetuksi. Siten arvopaperisijoittamiseen liittyvät vahingonkorvausasiat eivät sovellu massajuttuina käsiteltäviksi.

Ryhmäkanteen nostajatahot

Keskuskauppakamari katsoo, että itse ryhmäkanne on tarpeeton riippumatta siitä, onko kysymys viranomaisaloitteisesta ryhmäkanteesta taikka yksityisten tai järjestöjen nostamista ryhmäkanteista. Käytännössä ryhmäkanteen haitallisuus korostuu yksityisten ja järjestöjen nostamissa ryhmäkanteissa verrattuna viranomaisaloitteisiin kanteisiin. Kuitenkin myös viranomaisaloitteisiin ryhmäkanteisiin voi liittyä kielteisiä ja arveluttavia piirteitä.

Keskuskauppakamari on huolestunut kuluttajaviranomaisten esittämistä yksilöimättömistä väitteistä, että suomalaiset yritykset rikkoisivat järjestelmällisesti lakia. Tiedossa ei ole, että joku toimiala toimisi suunnitelmallisesti virheellisesti ja jättäisi virheensä korjaamatta. Lainsäädännön noudattaminen kuuluu olennaisena osana suomalaisten yritysten vastuullisuuteen.

Kokonaan eri asia on, että ajoittain esiintyy sellaisia tapauksia, joissa tarkoituksenakaan ei ole pitkäjänteinen asianmukainen yritystoiminta, vaan lyhytaikainen varojen kerääminen. Esimerkkinä tästä voidaan esittää viime aikoina esiintyneet huijauslaskutustapaukset. Tällaisia tilanteita ei kuitenkaan voida torjua ryhmäkanteella, koska rikollisessa tarkoituksessa perustetut yritykset ovat käytännössä varattomia ja ajautuvat maksukyvyttömyystilaan jo ennen mahdollisen kanteen nostamista. Näihin tapauksiin onkin puututtava rikosprosessin kautta.

Ottaen huomioon edellä esitetyt kuluttajaviranomaisten esittämät väitteet Keskuskauppakamari on huolissaan siitä, miten viranomaiset käytännössä soveltaisivat lakia, jos ne saisivat mahdollisuuden nostaa ryhmäkanteen.

Kuluttajaviranomaisten taholta on nostettu ryhmäkanteeksi sopivaksi esimerkiksi vakuutusyhtiöiden osalta hirvenväistöä koskevat kolaritapaukset. On selvää, ettei kaikkia sellaisia auto-onnettomuuksia koskevia vakuutuskorvausriitoja, joissa onnettomuuden syyksi on esitetty hirven väistäminen, voida käsitellä ryhmänä. Näissä tapauksissa on aina kysymys tapauksen yksityiskohtien arvioinnista, kuten siitä, onko esitetty mitään näyttöä, että onnettomuus olisi johtunut hirven väistämisestä.

Samoin esillä on ollut hyvin pienten vaatimusten vieminen oikeuteen. Keskuskauppakamari pitää tärkeänä, ettei oikeuslaitosta ja koko yhteiskuntaa rasiteta tämäntyyppisillä oikeudenkäynneillä. Sen sijaan olisi kehitettävä nykyistä kuluttajansuojajärjestelmää.

Keskuskauppakamari pitää tärkeänä kuluttajaviranomaisten ja elinkeinoelämän yhteistyötä. Ristiriitoja ei ehkäise eikä kuluttajansuojaa edistä negatiivinen suhtautuminen yritystoimintaan. Toimiva voimassa olevan lainsäädännön viranomaisvalvonta on tärkeää kuluttajien aseman edistämiseksi.

Suomen kuluttajansuojajärjestelmä on tehokas ja toimiva. Kuluttajilla on käytössään monipuoliset mahdollisuudet oikeussuojan saamiseksi. Erityisesti erilaiset lautakuntatyyppiset elimet mahdollistavat ongelmien tehokkaan ratkomisen. 

Opt-in vai opt-out

Koska itse ryhmäkanne on tarpeeton, Keskuskauppakamari vastustaa sekä opt-in että opt-out –vaihtoehtoon perustuvaa ryhmäkannetta. Sinänsä on selvää, että ryhmäkanteen haitallisuutta rajoittaisi se, että käytössä olisi opt-in –menettely. 

Suomalaisessa oikeusjärjestelmässä ei tule käyttää menettelyä, jossa henkilön hyväksymättä tai edes tietämättä joku ulkopuolinen taho esiintyisi hänen edustajanaan ja esittäisi vaatimuksia hänen puolestaan.

Kuluttajavalituslautakunta

Keskuskauppakamari kannattaa nykyisen kuluttajansuojajärjestelmän toimivuuden ja tehokkuuden varmistamista. Kuluttajansuojan kehittämisen tulee edelleen perustua siihen, että kuluttajien ja yritysten erimielisyydet ratkaistaisiin osapuolten kesken viivytyksettä mahdollisimman varhaisessa vaiheessa. Ellei tämä johda suotuisaan tulokseen, olisi edelleen kehitettävä vapaaehtoisia riitojen ratkaisukeinoja. Kuluttajansuojan tehokkuuden lisääminen sisältää muun muassa sen, että kuluttajavalituslautakunnassa käsitellään yhdessä samaa asiaa koskevat vaatimukset. Lautakunnan toiminnan tehokkuus on varmistettava siten, että kaikki selvät valitusasiat ratkaistaan virkamiestyönä viemättä niitä jaostokokoonpanoihin. Sikäli kuin tämä edellyttää lainsäädännön muuttamista, siihen on ryhdyttävä ripeästi. Samoin on tärkeää varmistaa kuluttajavalituslautakunnan riittävät resurssit.

Kuluttajavalituslautakunnan toimintaa on kehitettävä kokonaisuutena, johon voi sisältyä myös valitusten käsittelyn yhdistäminen. Keskuskauppakamari katsoo, ettei ns. ryhmävalituksen käyttöä tulisi tarkastella irrallaan koko kuluttajavalituslautakunnan toiminnan kehittämisestä.

KESKUSKAUPPAKAMARI

	Pauli K Mattila
varatoimitusjohtaja