Oikeusministeriö
Lainvalmisteluosasto
PL 25
00023 VALTIONEUVOSTO

Kuluttajatutkimuskeskuksen lausunto ryhmäkanteen valmistelusta oikeusministeriölle

Oikeusministeriö on pyytänyt Kuluttajatutkimuskeskukselta lausunnon ryhmäkannetta koskevasta selvityksestänsä. Erityisesti pyydetään palautetta siitä, mitä aloja ryhmäkanteen tulisi kattaa, ketkä saisivat nostaa ryhmäkanteen, tulisiko ryhmäkanteen perustua opt-in- vai opt-out-vaihtoehdolle, sekä kuluttaja-asiamiehen mahdollisuudesta nostaa ryhmävalitus kuluttajavalituslautakunnassa.

Kuluttajatutkimuskeskus

Kuluttajatutkimuskeskus on soveltavan kuluttajatutkimuksen asiantuntijayksikkö. Tutkimuskeskus tuottaa ja välittää tutkimustietoa kulutuksesta ja kuluttajakäyttäytymisestä sekä niihin kiinteästi liittyvästä markkinoiden, talouden ja yhteiskunnan kehityksestä. Toiminnan tavoitteena on edistää kuluttajien hyvinvointia, markkinoiden toimivuutta ja markkinaosapuolten yhteistoimintaa sekä kestävää kehitystä.

Kuluttajatutkimuskeskus toimii tutkimuksensa tukemana aktiivisesti kuluttajapolitiikassa. Viranomaistehtäviä sillä ei ole vaan sen toiminta perustuu tutkimuksen tekemiseen ja tutkimustiedon jakamiseen.

Viimeaikaisista Kuluttajatutkimuskeskuksen kuluttajapoliittisista tehtävistä merkittävin on ollut vastuu voimassa olevan kuluttajapoliittisen ohjelman valmistelusta. Kuluttajapoliittisista tutkimustehtävistä tuorein on ollut liikenne- ja viestintäministeriön toimeksiannosta tehty selvitys viestintäalan kuluttajavalituksista vuosina 2003–2005. Selvityksen taustalla on kuluttajavalitusten lukumäärän voimakas kasvu viime vuosina erityisesti viestintäalalla.

Kuluttaja-asioille on ominaista niiden pirstaloituminen monen asianomaisen kesken. Se heikentää kuluttajien valmiutta ajaa asiaansa elinkeinonharjoittajaan nähden etenkin kun kyse on pienistä summista tai vahingoista. Samalla pirstaloituminen aiheuttaa paljon viranomaistyötä valitusten ja riitojen ratkaisemisessa. Tarvitaan ratkaisuja, jotka sekä turvaavat paremmin kuluttajien edut että helpottavat kuluttaja-asioiden viranomaiskäsittelyä. Katsomme, että ryhmäkanne voi periaatteessa edesauttaa kummankin tavoitteen toteutumista. Kuten monessa kuluttajakysymyksessä, ratkaisujen mielekkyys kannattaa kuitenkin arvioida käytännön toimenpiteiden valossa. Seuraavassa Kuluttajatutkimuskeskus lausuu näkemyksensä oikeusministeriön esittämiin kysymyksiin ryhmäkanteen valmistelusta.

Käsittelyprosessin parantaminen ja viranomaisaloitteinen ryhmäkanne

Selvitys kuvailee ansiokkaasti monia ryhmäkanteeseen liittyviä kysymyksiä. Samalla on merkille pantavaa, että ryhmäkanteen käyttöönoton taloudellisista ja muista vaikutuksista ei juuri ole selvitystä kuluttajille ja yhteiskunnalle niissä maissa, joissa laki eri muodoissaan on voimassa. Muiden maiden esimerkeistä ja tapauksista ei muutenkaan voi suoraan päätellä ryhmäkannelainsäädännön tarvetta Suomessa. Raportissa mainitut esimerkit ovat osin sellaisista kuluttajien ja elinkeinonharjoittajien ristiriitatilanteista, että niiden mainintaa uuden lainsäädännön tarveperustana Suomessa voi pitää kyseenalaisena. 

Perusteluissa ei myöskään ole osoitettu selkeitä kuluttajaongelmia, joissa kuluttajat ovat joutuneet oleellisesti kärsimään siksi, ettei ryhmäkannetta ole Suomessa. Ryhmäkannelain tarpeellisuutta on vaikea arvioida myös tutkimuksellisten lähtökohtien valossa, koska ei ole riittävästi tutkimusta siitä, miten nykyinen kuluttajien oikeussuojajärjestelmä maassamme toimii, mitkä ovat sen vahvuuksia ja heikkouksia, ja miten nykyisen lainsäädännön avulla ja prosesseja parantamalla olisi mahdollisuus hakea ratkaisua kuluttajaongelmiin. Mikäli nykyisestä kuluttajansuojasta löytyy aukkoja, joissa sovittelu-, valitus- ja sakkomenettelyt eivät riitä, vaan tarvitaan ryhmäkanteeseen kuuluvia toimenpiteitä, Kuluttajatutkimuskeskus hyväksyy ryhmäkanne-ehdotuksen valmistelun viranomaisaloitteiseksi.

Viranomaisaloitteinen ryhmäkanne sopii parhaiten suomalaiseen kuluttajapoliittiseen järjestelmään. Se on omiaan edistämään ryhmäkanteen käytön vastuullisuutta ja estämään sen väärinkäyttöä. Lisäksi se täydentää nykyistä kuluttajansuojajärjestelmää eikä kilpaile sen kanssa. Kuluttaja-asiamiehen kollektiivisia kuluttaja-asioita hoitava tehtävänkuva sopii hyvin ryhmäkanteen toteuttamiseen.

Kun tällainen viranomaisaloitteinen ryhmäkanne koskee yleisesti merkittäviä kuluttaja-asioita, sen tulee perustua opt-out-vaihtoehtoon. Näin se kattaa kaikki kuluttajat, mikä on viranomaistoiminnan yleisen luonteen mukaista. Kun ryhmäkanne koskee vain spesifiä asiaa, sen tulee perustua opt-in-vaihtoehtoon.

Kuluttaja-asiamiehen tulee voida nostaa ryhmävalitus kuluttajavalituslautakunnassa. Myös kuluttajavalituslautakunnan tulee voida yhdistää samankaltaisia valituksia samaan käsittelyyn. Molemmat ratkaisut ovat omiaan tehostamaan kuluttajavalituslautakunnan valituskäsittelyä.

Ystävällisin terveisin

KULUTTAJATUTKIMUSKESKUS

Eila Kilpiö
johtaja