Stig Henriksson/lh	LAUSUNTO KUULEMIS-
TILAISUUTEEN 23.5.2005 

						
Oikeusministeriö				

PL 25

00023 VALTIONEUVOSTO

OIKEUSMINISTERIÖN SELVITYS RYHMÄKANTEESTA (TYÖRYHMÄMIETINTÖ 2005:3)

Katsomme, että työryhmän selvitys ei osoita tarvetta ottaa maassamme käyttöön erityistä ryhmäkannelakia.

Yleistä	Nykyjärjestelmän toimivuutta tulisi sitä vastoin kehittää pilottimenettelyllä ja riitatapausten yhdistämisellä. Erittäin käyttökelpoisena näemme myös sen, että kuluttajavalituslautakunnassa voitaisiin ottaa käyttöön ryhmävalitusmenettely. Tätä mahdollisuutta ei toistaiseksi ole selvitetty tarpeeksi. Ryhmävalitus lisäisi huomattavasti kuluttajien oikeusturvaa ja ehkäisisi riitoja myös ennalta.

Mielestämme työryhmän jäseninä olleet elinkeinoelämän edustajat ovat erittäin selvästi tuoneet esille ryhmäkanteeseen liittyvät kielteiset piirteet. Olemme heidän kanssaan täysin samaa mieltä.

Ryhmäkannetta puoltavissa näkemyksissä on esitetty argumentteja, jotka eivät kestä kriittistä tarkastelua. Mietinnössä (s. 41) viitataan mm. Englannissa vuonna 2000 tehtyyn tutkimukseen, jonka mukaan kuluttajakollektiivin yhteenlasketut tappiot kuluttajansuojan vastaisesta toiminnasta nousivat useaan miljardiin puntaan. Tämä luku ryhmäkanteen puoltajien mukaan osoittaa ryhmäkanteen tarpeellisuuden. Mistään ei kuitenkaan ilmene, että nämä väitetyt tappiot olisivat nimenomaan ryhmäkanteiksi sopivia riita-asioita. Luultavammin luku on saatu arvioimalla kaikkien kuluttajariitojen yhteenlaskettu teoreettinen arvo. Esitetty perustelu ryhmäkanteelle on tämän vuoksi harhaanjohtava ja täysin virheellinen.

Vähäiset vaatimukset

Ryhmäkannetta perustellaan mm. sillä, että ryhmäkanne olisi tarpeellinen silloin, kun lukuisilla henkilöillä on samankaltainen vaatimus, joka on kuitenkin taloudelliselta arvoltaan niin vähäinen, ettei kenenkään yksin kannata nostaa asiassa kannetta (esim. kuluttajakaupassa esiintyvä tuotevirhe).

Asiaa tarkasteltaessa on muistettava, että melkein kaikilla elinkeinoelämän aloilla on toimivat valvonta-, neuvonta- tai ohjausjärjestelmät, joiden avulla mahdolliset riidat voidaan pitkälti ehkäistä jo ennakolta. Järjestäytyneen kaupan alalla on käytössä hyvin toimivat menetelmät kuluttajareklamaatioiden käsittelemistä varten. Elinkeinonharjoittajien käyttämät vakiosopimukset ovat hyvin useasti valvovien viranomaisten; kuluttajakaupassa kuluttajaviraston kanssa neuvoteltuja. Tämän vuoksi erittäin harvoin voi sattua sellaisia riitatapauksia, joissa lukuisilla kuluttajilla olisi samankaltainen vaatimus elinkeinonharjoittajaa kohtaan. 

Kaupan alalla vallitsevassa kilpailutilanteessa millään kaupan yrityksellä ei ole varaa jättää hoitamatta arvoltaan pieniäkään reklamaatioita. Samalla tavalla toimivat myös muiden toimialojen yritykset. Mikäli reklamaatioita ei hoidettaisi asianmukaisesti, tästä yritykselle seuraava negatiivinen julkisuus toisi sille niin suuren taloudellisen tappion ja maineen menetyksen, että se vakavasti vahingoittaisi yrityksen tuloksentekoa ja saattaisi ääritapauksessa jopa yrityksen tulevaisuuden vaakalaudalle. Tämän vuoksi ryhmäkanteelle ei ole tarvetta näissä tapauksissa.

Mikäli kysymyksessä on kyseenalaisia menetelmiä käyttävä yritys, joka ei hoida velvollisuuksiaan kuluttajaa kohtaan, ei ryhmäkanteesta eikä mistään muustakaan järjestelystä ole apua. Tällainen yritys ei kovin kauan voi jatkaa toimintaansa, vaan se joutuu hyvin pian konkurssitilanteeseen, jolloin sitä kohtaan kohdistetut mahdolliset kanteet tai vaatimukset ovat käytännössä arvottomat. Tällainen yritystoiminta on yhteiskunnan kannalta ja myös ko. toimialan järjestäytyneiden yritysten kannalta tuomittavaa. Näiden yritysten johdossa oleviin henkilöihin voidaan kohdistaa liiketoimintakielto tuomioistuimen päätöksellä. Ongelmana on kuitenkin ollut, että viranomaisten valvonta ei ole toiminut tehokkaasti. Tästä olemme jo aikaisemmin esittäneet huolestumisemme oikeusministeriölle.

Lopuksi toteamme, että mielestämme tehty selvitys ei anna aihetta muihin toimenpiteisiin maassamme kuin nykyjärjestelmän kehittämiselle ja kuluttajaviranomaisten resurssien lisäämiselle.

Vastauksemme esitettyihin kysymyksiin

Kysymys 1. Tulisiko tässä vaiheessa rajoittaa jatkovalmistelu koskemaan ryhmäkannetta kuluttajansuojan, ympäristövahinkojen ja sijoittajansuojan alalle kuuluviin asioihin tai joihinkin näistä?

Katsomme, että ryhmäkannelaki ei ole tarpeellinen. Tämän vuoksi emme voi ottaa kantaa kysymykseen, joka jo asettelunsa vuoksi sisältää vastauksen, jota emme voi hyväksyä.

Kysymykset 2 ja 3. Tulisiko viranomaisaloitteisen ryhmäkanteen lisäksi mahdollistaa myös yksityiset ja järjestöryhmäkanteet? Tulisiko ryhmäkanteen perustua opt-in vai opt-out -vaihtoehdolle?

Mikäli ryhmäkannetta kaikesta huolimatta kehitetään, tulisi sen perustua viranomaisaloitteisuuteen ja opt-in -vaihtoehtoon.

Kysymys 4. Tulisiko kuluttaja-asiamiehen voida nostaa ryhmävalitus kuluttajavalituslautakunnassa?

Kannatamme ryhmävalituksen lisäämistä kuluttajanvalituslautakunta-menettelyyn.

Stig Henriksson
Kaupan Keskusliiton varatoimitusjohtaja