23.8.2011
Elinkeinoelämän ja viranomaisten yhteinen strategia yrityksiin 
kohdistuvien rikosten ja väärinkäytösten torjumiseksi, SM julkaisu 15/2006 

Strategian toimeenpanon loppuseuranta 

TOIMENPITEET VASTUUTAHOITTAIN	
 	
Parannetaan yritysten rikosturvallisuutta	
Toimenpide	Päävastuullinen	Mukana	Toteutus	
1. Selvitetään turvallisuusselvitysmenettelyn laajentamisen mahdollisuudet	oikeusministeriö	ulkoasiainministeriö, sisäasiainministeriö, puolustusministeriö, Elinkeinoelämän keskusliitto, Keskuskauppakamari, palkansaajakeskusjärjestöt	2006	
Toteuma	
Oikeusministeriö käynnisti vuonna 2006 hankkeen, jossa kartoitettiin turvallisuusselvittelylain kiireellisimmät muutostarpeet sekä laadittiin suunnitelma tarvittavista lainsäädäntö- ja muista toimenpiteistä ja valmistelun organisoinnista. Asiasta käsittelevä arviointimuistion valmistui 2006. Oikeusministeriö asetti lokakuussa 2008 työryhmän valmistelemaan turvallisuusselvityksistä annetun lain uudistamista. 

Turvallisuusselvityslain uudistamista koskeva työryhmän mietintö on toimitettu lausuntokierrokselle vuonna 2011.
	
2. Sähköisen viestinnän tietosuojalain toimivuuden arviointi, yrityksiin kohdistuvien rikosten torjunnan näkökulman huomiointi	liikenne- ja viestintäministeriö	oikeusministeriö, sisäasiainministeriö, Elinkeinoelämän keskusliitto, Keskuskauppakamari, palkansaajakeskusjärjestöt	2006	
Toteuma	
Liikenne- ja viestintäministeriö asetti vuonna 2006 laajapohjaisen toimikunnan, jonka tehtävänä oli laatia ministeriölle ehdotusluonnos sähköisen viestinnän tietosuojalain 13 §:n muuttamiseksi. Esityksen tuli koskea yhteisötilaajan verkko- ja viestintäpalvelujen tunnistamistietojen käsittelyä 1) luvattoman käytön selvittämiseksi ja esitutkintaan saattamiseksi sekä 2) yrityssalaisuuksien paljastamisen automaattiseksi havaitsemiseksi, selvittämiseksi ja esitutkintaan saattamiseksi. 

Vuonna 2007 annetusta uudessa SäviTL muutosehdotuksessa keskeisiksi ongelmakysymyksiksi nousivat tietojärjestelmien luvattomaan käyttöön ja yrityssalaisuuksien sisältöön liittyvät sääntelyt. Yhteisötilaajan oikeudelliset edellytykset väärinkäytösten selvittämisessä ja yrityssalaisuuden sisältövaatimukset nostettiin paljon korkeammalle kuin edellisessä ao. työmarkkinaosapuolten hyväksymässä versiossa. Ehdotuksen mukaan yhteisötilaajan oikeus luovuttaa tunnistamistietoja poliisille liittyisi vain tilanteisiin, joissa yhteisötilaajalla itselläänkin olisi oikeus käsitellä tunnistamistietoja. Lisäksi ratkaistavana oli muun muassa yt-menettelyn asema eli missä tilanteissa, millä edellytyksillä ja minkä sisätöisenä mahdollisia yrityssalaisuusasioiden selvityksiä käsitellään yt-menettelyssä.

Sähköisen viestinnän tietosuojalain muutos ("lex nokia") astui voimaan 1.6.2009. Muutoksella yhteisötilaajalle, esimerkiksi työnantajalle, annetaan tietyin edellytyksin oikeus käsitellä sähköisiä tunnistamistietoja tilanteessa, jossa epäillään elinkeinotoiminnan kannalta keskeisten yrityssalaisuuksien luvatonta paljastamista. Samalla selkeytetään yhteisötilaajan oikeutta käsitellä tunnistamistietoja tietyissä väärinkäytöstilanteissa. Eduskunta edellytti, että lain toimivuutta on välttämätöntä seurata kattavasti. Sähköisen viestinnän tietosuojalain 13 a–13 k §:n seurantaryhmän kesäkuun 2011 loppuraportissa todetaan, että lainsäädännön muutoksen taustalla olleet arviot väärinkäytösten uhasta ovat yhä olemassa. Yhteisötilaajilla on olemassa perusteltu tarve suojautua tehokkailla keinoilla erilaisia tietoon kohdistuvia väärinkäytöksiä, kuten esimerkiksi luvatonta käyttöä tai yrityssalaisuuksien paljastamista vastaan. Työryhmän mukaan tarkasteltavat säännökset ovat kuitenkin luonteeltaan viimesijainen keino ehkäistä tai selvittää väärinkäytöksiä tai yrityssalaisuuksien oikeudetonta paljastamista. Säännöksillä saattaa olla sellaisia yleisestäviä vaikutuksia, jotka voivat johtaa esimerkiksi yhteisötilaajissa tehokkaampaan väärinkäytöksiltä suojautumiseen lainsäädännön mukaisten ensisijaisempien keinoin turvin	
3. Esitutkintaviranomaisten rikostorjuntaan liittyvien toimivaltuussäännösten kokonaisuudistuksen yhteydessä huomioidaan myös yrityksiin kohdistuvien rikosten torjunnan näkökulma	sisäasiainministeriö	oikeusministeriö, Elinkeinoelämän keskusliitto, Finnsecurity ry, Keskuskauppakamari, palkansaajakeskusjärjestöt	2006–2007	
Toteuma	
Selvityshenkilö Klaus Helmisen selvitys ”Turvallisuusviranomaisten toimivaltuussäännöstöjen uudistamistarpeet” valmistui 3.7.2006. Kyseinen selvitys tarkastelee muun muassa toimivaltuussäännöksiä ja mahdollisessa lainsäädännön uudistamisvaiheessa on mahdollista ottaa huomioon myös yrityksiin kohdistuvien rikosten torjunnan näkökulma. Valmistelusta vastaava toimikunta asetettiin vuoden 2007 alussa ja se valmisteli ehdotuksen esitutkintalain, pakkokeinolain ja poliisilain kokonaisuudistukseksi. Uudistuksen tavoitteena on selkeyttää lainsäädäntökokonaisuutta sekä uudistaa toimivaltuuksia siten, että toisaalta rikostorjunnan tehokkuusvaatimukset ja toisaalta perus- ja ihmisoikeudet otetaan tasapuolisesti huomioon.  Toimikunnan työssä käsitellään kokonaisuutena poliisin mahdollisuuksia rikosten ennalta ehkäisemiseen. 
Esitutkinta-, pakkokeino- ja poliisilain uudistamista selvittävä toimikunta luovutti mietintönsä keväällä 2009 ja eduskunta hyväksyi sen maaliskuussa 2011.
	
4. Lainsäädännön yritysvaikutusten arvioimisen yhteydessä tarkastellaan lainsäädännön vaikutuksia yritysten rikosturvallisuusnäkökohtiin	oikeusministeriö	sisäasiainministeriö	2007	
Toteuma	
Oikeusministeriö asetti vuonna 2006 työryhmän, jonka tehtävänä oli yhtenäistää säädösehdotusten vaikutusten arviointia. Tavoitteena oli, että kaikki vaikutusarviointia koskevat ohjeet yhdistetään. Työryhmän määräajaksi asetettiin 31.3.2007. Asiaa on käsitelty myös Jaakko Kianderin julkaisemassa ”Lainsäädännön yritysvaikutukset ja niiden arviointi” 7/685/2005.
	
Tulokset	
Yritysten rikosturvallisuuden parantaminen: 

Laki sähköisen viestinnän tietosuojalain muuttamisesta tuli voimaan 1.6.2009.

Selvityshenkilö Klaus Helmisen selvitys ”Turvallisuusviranomaisten toimivaltuussäännöstöjen uudistamistarpeet” valmistui 3.7.2006. Selvityksen perusteella asetettiin toimikunta vuoden 2007 alussa valmistelemaan asiaa.  Eduskunta hyväksyi esityksen Poliisilain-, pakkokeinolain ja esitutkintalain kokonaisuudistukseksi maaliskuussa 2011.	
Parannetaan yritysten henkilöturvallisuutta 	
Toimenpide	Päävastuullinen	Mukana	Toteutus	
1. Turvallisuussuositusten antaminen, tietoisuuden lisääminen olemassa olevista mahdollisuuksista	sisäasiainministeriö, Keskuskauppakamari	Elinkeinoelämän keskusliitto	2006–2007	
Toteuma	
Poliisin vetämällä turvallisuusalan neuvottelukunnalla oli vuonna 2006 valmisteilla opas työpaikkaväkivallan ehkäisytoimenpiteistä sekä työpaikkojen rakenteellisesta turvallisuudesta. Neuvottelutoimikunnan alainen työryhmä keskittyi kaupan alan ja kunnallisiin kiinteisiin työpisteisiin.
Lisäksi poliisi–syyttäjä-yhteistyössä huomioitiin, ettei kuultavien yhteystietoja tarpeettomasti merkitä esitutkinta-aineistoon.
Poliisin PATJA -ohjeistuksessa on huomioitu turvakielto ja salaiset yhteystiedot.

Turvallisuus lähtee ihmisistä -koulutussarja järjestettiin keväällä 2006 useilla paikkakunnilla. Tämän jälkeen kauppakamarit ovat järjestäneet erilaisia henkilöturvallisuutta edistäviä koulutustilaisuuksia yrityksille vuosittain. Turvallisuussuosituksia koottiin myös avainhenkilöturvallisuusohjeeseen (ks. kohta 3). Tietoisuutta henkilöturvallisuudesta lisätään koulutuksen lisäksi kolmen vuoden välein julkaistavalla yritysten rikosturvallisuusselvityksellä ja artikkeleilla

Rikoksentorjuntaneuvosto on valmistellut turvallisuussuunnittelun tietopankki internetissä. Tietopankki sisältää laajasti tietoa ja hyviä käytäntöjä turvallisuuden parantamiseksi. Tietopankin osoite on www.turvallisuussuunnittelu.fi. Tietopankin uudistaminen on käynnistynyt vuoden 2011 alussa. 
	
2. Rekistereistä saatavien tietojen rajoittaminen	sisäasiainministeriö	oikeusministeriö, liikenne- ja viestintäministeriö, kauppa- ja teollisuusministeriö, Keskuskauppakamari 	2007	
Toteuma	
Sisäasiainministeriö asetti 6.2.2007 työryhmän selvittämään, miten julkisista rekistereistä, kuten kaupparekisteristä, saatavien tietojen käyttöä voidaan rajoittaa väärinkäytösten estämiseksi. Työryhmän määräaika oli 31.8.2007. Työryhmän puheenjohtajana toimi poliisijohtaja Kimmo Hakonen SM.
Työryhmän muistio valmistui syksyllä 2007 ja se käsiteltiin kansallisen yhteistyöryhmän kokouksessa 20.11.2007. Raportin käsittelyä jatkettiin yhteistyöryhmän kokouksessa 28.1.2008, jolloin työryhmän valmistelun pohjalta päätettiin toimeenpanon kärkihankkeista ja niiden toimeenpanon käynnistämisestä.

Poliisi on tehnyt yhteistyötä Patentti- ja rekisterihallituksen ja työ- ja elinkeinoministeriön kanssa kaupparekisterin luotettavuuden edistämiseksi, niin että kaupparekisterissä olevat tiedot olisivat oikeita ja ajantasaisia.

Yritysten vastuuhenkilöiden henkilötunnukset ja kotiosoitteet ovat kaupparekisteristä edelleen kaikkien saatavilla. 

Verotustietojen julkisuuden osalta tuloverotuksen julkisista tiedoista on poistunut henkilön kotikuntaa koskeva tieto, mutta maakuntatieto on saatavilla. Muutokset tehtiin turvallisuussyistä kotipaikkansa salanneiden ihmisten suojaamiseksi
	
3. Avainhenkilöturvallisuusohjeen antaminen	Keskuskauppakamari	keskusrikospoliisi, palkansaajakeskusjärjestöt	kesä.05	
Toteuma	
Keskuskauppakamarin ja Keskusrikospoliisin yhteistyönä laadittu Avainhenkilöriskit – ohjeita avainhenkilöriskien hallintaan julkaistiin joulukuussa 2006. Ohjeen käännös, Guidelines for Key Employee Risk Management julkaistiin helmikuussa 2007. Avainhenkilöriskiseminaari oli tarkoitus pitää keväällä 2007. 
	
4. Työväkivallan vähentäminen, toimenpiteiden toimeenpano	oikeusministeriö	sisäasiainministeriö, Elinkeinoelämän keskusliitto, Keskuskauppakamari, palkansaajakeskusjärjestöt	2006–2008	
Toteuma	
Kansallisessa väkivallan vähentämisohjelmassa on lueteltu alla olevat työpaikkaväkivallan vähentämistä koskevat toimenpiteet vastuutahoineen. Valtioneuvosto teki päätöksen kansalliseen väkivallan vähentämisohjelmaan liittyvästä periaatepäätöksestä joulukuussa 2006 ja ohjelmaa toimeenpantiin vuosina 2006-2008.

Kiinnijoutumisriski
Pyritään siihen, että rikokset ilmoitettaisiin nykyistä systemaattisemmin poliisille. Tämän edistämiseksi pitäisi päättää yhteisistä periaatteista, miten lievä väkivalta, joka yleensä on asianomistajarikos, ilmoitetaan poliisille. Yritysten toivotaan lisäävän kiinnijoutumisriskiä teknisen ja muun valvonnan keinoin. (Vastuutahot: Toimialakohtaiset liitot.)

Riskien hallitseminen
Kehitetään Kauris-menetelmää (kaupan eri riskien, muun muassa väkivallan selvittämiseksi, seuraamiseksi ja hallitsemiseksi kehitetty menetelmä) toimialakohtaisesti helppokäyttöiseksi eri yritysten ja julkisten yhteisöjen työpaikkaväkivallan seurannan ja hallitsemisen työkaluksi. (Vastuutaho: Työturvallisuuskeskus yhteistyössä toimialakohtaisten liittojen kanssa.)

Valmiudet kohdata väkivaltaa
Ammatillista koulutusta kehitetään aloilla, joilla väkivallan riski on olennainen. Tuotetaan väkivallan ehkäisyn/hyvien käytäntöjen keskitetyt verkkosivut ja toimialakohtaista ehkäisymateriaalia. (Vastuutahot: Vastuu koulutuksen kehittämisestä kuuluu asianomaisille koulutuslaitoksille, verkkosivujen kehittämis- ja ylläpitovastuu kuuluu Työterveyskeskukselle, toimialakohtaisen ehkäisymateriaalin tuottamisessa ja levittämisessä liitoilla keskeinen osuus.) 

Työyhteisön sisäinen yhteistyö
Luodaan ja tuodaan selkeästi esiin yhteinen väkivallan vastainen tahtotila työpaikoilla käyttäen hyväksi olemassa olevia hyviä käytäntöjä (kuten nk. HUS-mallia). (Vastuutahot: Toimialakohtaisilla liitoilla vastuu edistämisestä, toteutus riippuu työpaikoista.) 

Työympäristö
Työympäristön suunnittelussa kiinnitetään huomiota häiriötilanteiden synnyn ehkäisyyn esimerkiksi näkyvyyttä parantamalla ja tilasuunnittelulla. Vähennetään mahdollisesti väkivaltaisia asiakkaita tai potilaita tarpeettomasti ärsyttäviä tekijöitä ja omaisuuden suojaa ja valvontaa parantamalla houkutusta anastuksiin, joissa käytettäisiin väkivaltaa taikka jotka tilanteena voivat kehittyä väkivaltaisiksi. Arvioidaan ammattimaisen vartioinnin tarve riskikohteissa. Rajoitetaan päihtyneiden ja häiriöihin ilmeisen alttiiden sekä asiattomien henkilöiden pääsyä työpisteisiin ja toimitiloihin. Tarkistetaan riskityöpaikkojen henkilöstömitoitus. Painotetaan ja valikoidaan erilaiset varotoimet riskien mukaan. Kehitetään niiden henkilöiden koulutusta, joiden päivittäisiin työtehtäviin kuuluu väkivaltaisten taikka sellaiseksi mahdollisesti kehittyvien ongelmatilanteiden ratkaisu. (Vastuutahot: Koordinointivastuu työsuojeluviranomaisilla.) 

Yritysten yhteistoiminta
Edistetään samoissa tiloissa toimivien yritysten yhteistoimintaa työpaikkaväkivallan ehkäisyssä. (Vastuutahot: Työturvallisuuskeskus vastaa hyviä käytäntöjä koskevasta tiedotuksesta, toteutusvastuu kuuluu samoissa tiloissa toimiville yrittäjille, joiden yhteistoimintaa voidaan edistää esim. kuntien kaavoitus- ja rakentamispäätöksillä.)

Kauppakamarit osallistuvat mm. kauppakeskusten turvallisuuden parantamiseen.
	
Tulokset	
Yritysten henkilöturvallisuuden parantaminen:

Poliisi–syyttäjä-yhteistyössä huomioitiin, ettei kuultavien yhteystietoja tarpeettomasti merkitä esitutkinta-aineistoon.
Poliisin PATJA -ohjeistuksessa on huomioitu turvakielto ja salaiset yhteystiedot. Poliisi on tehnyt yhteistyötä KTM:n kanssa kaupparekisterin luotettavuuden edistämiseksi.

Turvallisuus lähtee ihmisistä -koulutussarja järjestettiin keväällä 2006 useilla paikkakunnilla. Tietoisuutta henkilöturvallisuudesta lisättiin koulutuksen lisäksi yritysten rikosturvallisuusselvityksellä ja artikkeleilla

Rikoksentorjuntaneuvosto julkaisi vuonna 2011 turvallisuussuunnittelun tietopankin internetissä osoitteessa turvallisuussuunnittelu.fi.

Sisäasiainministeriö asetti 6.2.2007 työryhmän selvittämään, miten julkisista rekistereistä, kuten kaupparekisteristä, saatavien tietojen käyttöä voidaan rajoittaa väärinkäytösten estämiseksi. Työryhmän muistio valmistui syksyllä 2007. Raportin käsittelyä jatkettiin yhteistyöryhmän kokouksessa 28.1.2008, jolloin työryhmän valmistelun pohjalta päätettiin toimeenpanon kärkihankkeista ja niiden toimeenpanon käynnistämisestä.

Keskuskauppakamarin ja Keskusrikospoliisin yhteistyönä laadittu Avainhenkilöriskit – ohjeita avainhenkilöriskien hallintaan julkaistiin joulukuussa 2006. Ohjeen käännös, Guidelines for Key Employee Risk Management julkaistiin helmikuussa 2007. 

Tuloverotuksen julkisista tiedoista poistettiin henkilön kotikuntaa koskeva tieto. 

Kansallisessa väkivallan vähentämisohjelmassa on lueteltu työpaikkaväkivallan vähentämistä koskevat toimenpiteet vastuutahoineen. Valtioneuvosto teki kansallista väkivallan vähentämisohjelmaa koskevan periaatepäätöksen joulukuussa 2006.	
Luovutaan maallikkotilintarkastajista 	
Toimenpide	Päävastuullinen	Mukana	Toteutus	
1. Muutokset tilintarkastuslakiin	kauppa- ja teollisuusministeriö	Keskuskauppakamari	2006	
Toteuma	
Hallituksen esitys eduskunnalle tilintarkastuslaiksi ja siihen liittyväksi lainsäädännöksi (HE 194/2006 vp) annettiin eduskunnalle lokakuussa 2006. Esityksessä ehdotetaan maallikkotilintarkastuksesta luopumista. Samalla pienimmät yhteisöt vapautettaisiin tilintarkastusvelvollisuudesta. 

Syyskuun alussa 2006 voimaan tulleessa osakeyhtiölaissa edellytetään, että osakeyhtiössä on oltava vähintään yksi tilintarkastaja. Kyseinen säännös lisättiin lakiin eduskunta-käsittelyn aikana. Osakeyhtiöiden tilintarkastusvelvollisuus tulee kuitenkin uudelleen arvioitavaksi tilintarkastus-lain yhteydessä, minkä eduskunnan talousvaliokuntakin totesi mietinnössään (TaVM 7/2006).

Eduskunta vahvisti HE:n tilintarkastuslaiksi talousvaliokunnan mietinnön (TaVM 33/2006 vp) mukaisesti. Tilintarkastusvelvollisuudesta luovutaan pienimmissä yhteisöissä sekä maallikkotilintarkastuksesta luovutaan. Yhdistyksissä säilyy nykyinen käytäntö eli tilintarkastus-velvollisuus säilyy kaikissa yhdistyksissä ja maallikkotilintarkastus jatkuu toistaiseksi. Uusi tilintarkastuslaki tuli voimaan 1.7.2007.
	
Tulokset	
Maallikkotilintarkastajista luopuminen: 

Uusi tilintarkastuslaki tuli voimaan 1.7.2007.
	
Vähennetään yrityksiin kohdistuvia rikoksia 	
Omatoiminen rikostorjunta, Toimenpiteet	Päävastuullinen	Mukana	Toteutus	
2. Toimenpideohjelma: pelastussuunnitelmien laadinta, henkilöstön kouluttaminen, harjoitukset	sisäasiainministeriö	alueelliset pelastuslaitokset	2006–2008	
Toteuma	
Toimenpideohjelmaa päätettiin edistää toimialan toiminta- ja taloussuunnittelun kautta. Lisäksi vuonna 2006 oli tavoitteena tehdä kysely pelastustoimen alueille, missä kartoitettaisiin pelastussuunnitelmien laadintaa ja laadintavelvollisia sekä neuvottaisiin yrityksiä pelastussuunnitelmien laadinnassa.

Toimenpidettä koskeva tilannekatsaus esitettiin kokouksessa 6.3.2007. Päätettiin, että pelastussuunnitelmien laatimista edistetään muun muassa paikallista turvallisuussuunnittelua hyödyntäen. 
	
3. Yrityksille suunnattu rikostorjuntakoulutus	Keskuskauppakamari, Elinkeinoelämän keskusliitto/Johtamistaidon opisto	sisäasiainministeriö, kauppakamarit, toimialaliitot 	2007	
Toteuma	
Keskuskauppakamari ja kauppakamarit pitivät vuonna 2006 useilla paikkakunnilla koulutustilaisuuksia (n.25 kpl) riskienhallinnasta. Tilaisuuksiin osallistui keskimäärin 40 yritysedustajaa. Lisäksi otettiin yhteyttä Johtamistaidon opistoon ja rikostorjuntakoulutuksen valmistelu käynnistyi. 

Kauppakamarit järjestävät yritysten riskienhallintaa ja rikostorjuntaa edistäviä koulutustilaisuuksia vuosittain
	
Yrityksiin kohdistuvan järjestäytyneen rikollisuuden torjunta, Toimenpiteet	Päävastuullinen	Mukana	Toteutus	
3. Toimintamallien luominen	sisäasiainministeriö	Elinkeinoelämän keskusliitto, Keskuskauppakamari, palkansaajakeskusjärjestöt	kesä 2005	
Toteuma	
Sisäasiainministeriössä valmisteltiin vuonna 2006 poliisiosaston johdolla yrityksille toimintamalleja järjestäytyneen rikollisuuden ilmiöiden havaitsemiseksi, tietojen keräämiseksi, käsittelemiseksi ja tiedottamiseksi yrityksissä. 

Sisäasiainministeriön poliisiosasto antoi Keskusrikospoliisille määräyksen laatia toimintamalleja. Keskusrikospoliisin ehdotukset toimintamalleiksi hyväksyttiin kansallisen yhteistyöryhmän kokouksessa 6.3.2007.

Ehdotukset ovat seuraavat:  
1.	Laaditaan yritysten käyttöön rikosturvallisuuden toimintamalli, joka sisältää yhtenäiset toimintaperiaatteet, joiden mukaisesti rikosturvallisuustyötä 
       yrityksessä toteutetaan. Toimintamallin tarkoituksena on täydentää pelastuslainsäädännön edellyttämää omatoimista varautumista rikosturvallisuuden 
      osalta
2.	Rikosturvallisuuden toimintamallia hyödynnetään paikallistasolla tapahtuvassa poliisin ja pelastusviranomaisten turvallisuusyhteistyössä yritysten kanssa.
3.	Rikosturvallisuuden toimintamallin kehittäminen aloitetaan sisäasiainministeriön, Keskuskauppakamarin ja Elinkeinoelämän keskusliiton yhteistyönä
      04/2007 ja mallia pilotoidaan siitä kiinnostuneiden yritysten kanssa syksyllä 2007.
4.	Rikosturvallisuuden toimintamallin pohjalta voidaan myöhemmin laatia toimintamalli kokonaisvaltaiseksi turvallisuuspolitiikaksi yrityksissä (suuret yritykset) ja tarvittavassa määrin rikoslajikohtaisia toimintamalleja.
Yrityksille on tehty maksuton toimintamalli ja muokattava tarkistuslista, jonka avulla voidaan kehittää yrityksen turvallisuuden tasoa ja riskienhallintaa. Toimintamalli on saatavissa Keskusrikospoliisin, Keskuskauppakamarin ja Elinkeinoelämän Keskusliiton kotisivuilta. 
	
4. Yrityksille kohdistettavat koulutus- ja neuvontatapahtumat	Keskuskauppakamari	sisäasiainministeriö, Elinkeinoelämän keskusliitto	2007	
Toteuma	
Edellä kohdassa 3 kuvattuja toimintamalleja hyödynnetään koulutuksessa ja neuvonnassa.	

Yrityksiin eniten kohdistuvien rikosten määrän vähentäminen, Toimenpiteet	Päävastuullinen	Mukana	Toteutus	
1. Toimintaohjelmien laatiminen myymälävarkauksien ja – näpistysten ennalta ehkäisemiseksi	sisäasiainministeriö	oikeusministeriö, Suomen Kaupan Liitto, Palvelualojen ammattiliitto	2007	
Toteuma	
Kokouksessa 6.3.2007 päätettiin laatia myymälävarkauksien torjunnasta tilannekuva, jonka pohjalta tehdyt kehittämisehdotukset käsitellään kansallisen yhteistyöryhmän kokouksessa 11.10.2007. Myymälävarkauksiin ja -näpistyksiin kohdistuva toimintaohjelma valmistui keväällä 2008.
Toimenpideohjelman esitysten täytäntöönpano käynnissä ja sen toimeenpanoa koskeva seuranta-arvio tehdään vuoden 2011 aikana.
	
2. Turvallisuusmerkinnän myöntämis- ja arvioimiskriteerien tarkistus, ko. liikkeiden lisäys +30 % verrattuna 2005	Suomen kaupan liitto	sisäasiainministeriö, Suomen Vakuutusyhtiöiden keskusliitto	turvallisuus-merkintä 2006, tavoitetaso 2010	
Toteuma	
Myöntämis- ja arvioimiskriteerien tarkistuksen tekemisestä vuonna 2007 sovittiin. Turvamerkittyjen liikkeiden määrä 31.12.2005 oli 850 liikettä. 
Myöntämis- ja arvioimiskriteerit tarkistettu 2008.
Turvamerkittyjä liikkeitä oli 1446 kappaletta 31.12.2010. Tavoitetason oli 1105 liikettä vuonna 2010 eli tavoitetaso ylitetty 30 %:lla.
	
3. Laaditaan toimintaohjelma tieto- ja viestintärikosten ennalta ehkäisemiseksi, käytännön projektit	sisäasiainministeriö	Viestintävirasto, Elinkeinoelämän keskusliitto, Keskuskauppakamari, 	2006–2007	
Toteuma	
CERT-toiminnan tiimoilta on kehitetty liikenne- ja viestintäminsteriön ja poliisin yhteistyötä ja tiedotusta.
CERT toimintaan liittyvää yhteistyötä jatkettiin vuonna 2007 Viestintäviraston CERT-FI - yksikön, KRP:n, SUPO:n ja PV:n yhteistoimintana ja tuetaan tarvittavilta osin tieto- ja viestintärikoslainsäädännön kehittämistä (ks. mm. toimenpide 4).
	
4. Tieto- ja viestintärikosten tutkinnan edellytysten parantaminen, poliisin tiedonsaantioikeuksien arviointi	sisäasiainministeriö	oikeusministeriö	2008	
Toteuma	
Ks. kohta 3.1 kohta 3 liittyen poliisilain-, pakkokeinolain- ja esitutkintalain kokonaisuudistus sekä kohta 3.1 kohta 2 sähköisen viestinnän tietosuojalaki.
	
5. Aktiivinen osallistuminen viranomaisten ja tietoturvatoimijoiden kansainväliseen yhteistyöhön	keskusrikospoliisi	oikeusministeriö, sisäasiainministeriö	jatkuva	
Toteuma	
Keskusrikospoliisi osallistui vuonna 2006 yhdessä viestintäviraston kanssa kansainväliseen tietoturvayhteistyöhön. 
Tavoitteena oli ennalta ehkäistä tieto- ja viestintärikoksia hankkimalla rikostiedustelutietoa ajankohtaisista tekotavoista ja Suomeen mahdollisesti liittyvistä rikoksista. Toiminnan painopisteenä oli vuonna 2007 erityisesti tietoverkon avulla tehty ammattimainen maksuvälinerikollisuus.
	
6. Viranomaisten ja logistiikka-alan toimijoiden välinen yhteistyöverkosto	Elinkeinoelämän keskusliitto	Keskusrikospoliisi, Liikkuva poliisi, Tulli, huolinta-ala, Keskuskauppakamari, palkansaajakeskusjärjestöt	jatkuva	
Toteuma	
Viranomaisten ja logistiikka-alan toimijoiden välinen yhteistyöverkosto on toiminut epävirallisesti vuodesta 2003 lähtien. Toiminta virallistui vuonna 2006 tavoitteita ja osallistujapohjaa tarkentamalla.  Vuodesta 2007 eteenpäin yhteistyöryhmä on toiminut Logistiikka-alaan kohdistuvan ja sitä hyödyntävän rikollisuuden johtoryhmänä ja ryhmä on suorittanut yhteisiä valvontaoperaatioita itärajan rekkaliikenteen osalta. Foorumin yhteydessä toimii ns. Lastiryhmä, joka kokoontui 22.11.2006. Kokouksessa päätettiin käsitellä jatkossa kaikkia logistiikka-alaan kohdistuvia rikoksia. Tässä tarkoituksessa alatyöryhmät ja johtoryhmä voitaisiin yhdistää yhdeksi ”Logistiikka-alan rikostorjuntafoorumiksi” ja saada siihen sopivat edustajat jo toimivien viranomaistahojen lisäksi niin maa-, meri- kuin ilmakuljetusyrityksistä. Yhteistyöryhmän tilannekatsaus esitettiin kansallisen yhteistyöryhmän kokouksessa 6.3.2007.
	
7. Poliisin kenttäjohtajien, raskaan liikenteen valvojien sekä rikostutkijoiden koulutuksen parantaminen	sisäasiainministeriö	huolinta-ala	2006 alkaen	
Toteuma	
Vuonna 2006 sovittiin, että sisäasiainministeriön poliisiosasto varmistaa, että poliisin kenttäjohtajien, raskaan liikenteen valvojien sekä rikostutkijoiden koulutusta parannetaan niin, että kuljetus- ja logistiikka-alaan liittyvää rikollisuutta pystytään torjumaan nykyistä tehokkaammin. Joulukuussa 2006 valmistui poliisin liikenneturvallisuusstrategia vuosille 2007–2010, jossa painopisteenä on muun muassa raskaan liikenteen valvonta. Strategian mukaan poliisin ylijohto asettaa työryhmän selvittämään, miten raskaan liikenteen valvonnassa todettujen rikosten ja rikkomusten tutkintaa voidaan tehtostaa.

Vuonna 2007 tavoitteena oli tehdä raskaan liikenteen valvontaan liittyvän koulutuksen kokonaisselvitys. Osana raskaan liikenteen valvontaa poliisi oli tarkoitus tehostaa yhteistyötä muiden PTR-viranomaisten kanssa ulkomaiseen liikenteeseen liittyvän harmaan talouden sekä suomalaisen kuljetusrikollisuuden ennalta estämiseksi ja selvittämiseksi. Lisäksi poliisin tavoitteena oli tehostaa yhteistyötä ja tiedonkulkua erityisesti valvonnassa havaituista ongelmista kuljetusyritysten ja kuljetusalan järjestöjen kanssa. 

Operatiivisella tasolla viranomaiset käynnistivät toimenpiteitä kuljetus- ja logistiikka-alan talousrikollisuuden ja harmaan talouden torjumiseksi.  
	
8. Menetelmien ja toimintamallien kehittäminen: tuotekehittely ja rikostorjunta	sisäasiainministeriö,
Keskuskauppakamari	sisäasiainministeriö, Elinkeinoelämän keskusliitto, Suomen Yrittäjät ry, palkansaajakeskusjärjestöt	2007 alkaen	
Toteuma	
Elektroninen tuotekoodaus (EPC) on käytössä ulkomailla. Suomessa EPC:n käyttöönottoa valmisteltiin vuonna 2006 yhteistyössä kaupan alan ryhmittymien kanssa. Päävastuutahona oli Keskuskauppakamarin tytäryhtiö GS1 Finland, joka on osa kansainvälistä EPC Global-järjestöä. EPC-tarra helpottaa yksittäisen tuotteen seuraamista logistiikkaketjussa. Tarralla voidaan myös vähentää varkauksia. Lisätietoa: www.gs1.fi

Vuonna 2007 EPC:n käyttöönoton valmistelua jatkettiin edelleen ECR RFID/EPC - työryhmän johdolla.	
9. Kohdennetut, yhteiset kampanjat yrityksiin kohdistuvien rikosten vähentämiseksi	Keskuskauppakamari	oikeusministeriö, sisäasiainministeriö, Elinkeinoelämän keskusliitto, palkansaajakeskusjärjestöt	2006 alkaen	
Toteuma	
Tieto- ja viestintärikokset: Tietoturvaopas yrityksille valmistui vuonna 2006. www.tietoturvaopas.fi 
Myymälävarkaudet ja näpistykset sekä kuljetus- ja logistiikka-alaan kohdistuvat rikokset: EPC (ks. 8). Hävikin vähentäminen: Yhteistyömalli hävikin vähentämiseksi jakeluketjussa –julkaisu valmistui vuonna 2006. Lisätietoa: www.gs1.fi

Kauppakamarit ja Tietoturvapäivä 2007 -hankkeen tiimoilta oli tavoitteena järjestää yhteistyössä Yrityksen tiedon turvaamisella menestykseen – Tietoturva 2007 – aamukahvitilaisuuksia. Tietoturva-aiheisia tilaisuuksia on järjestetty eri paikkakunnilla vuosina 2007–2011.
	
Matkailualan turvallisuus, Toimenpiteet	Päävastuullinen	Mukana	Toteutus	
1. Matkailualan turvallisuuspassi-hankkeen laajentaminen valtakunnalliseksi	sisäasiainministeriö	kauppa- ja teollisuusministeriö, Kuluttajavirasto, Elinkeinoelämän keskusliitto, Matkailualan keskusliitto, Suomen pelastusalan keskusjärjestö, Vakuutusalan keskusjärjestö	2006–2008	
Toteuma	
Lapin lääninhallituksen sosiaali- ja terveysosasto on yhdessä matkailualan yrittäjien kanssa toiminut matkailualan turvallisuuspassihankkeen käytännön toteutuksessa. Hankkeen ensimmäinen vaihe käynnistyi vuonna 2006 ja kansallisen yhteistyöryhmän kokouksessa 6.3.2007 esiteltiin hankkeen etenemisen tilannekatsaus. Matkailun turvallisuuspassin osalta hanke on saatettu päätökseen. Matkailun turvallisuushanke etenee laajana verkostohankkeena. Hanketta koordinoi vuonna 2008 Lapin lääninhallituksen sisäisen turvallisuuden sihteeristö.
	
Hankerahoituksen kohdentaminen pk-yritysten rikostorjuntavalmiuden lisäämiseksi, Toimenpiteet	Päävastuullinen	Mukana	Toteutus	
1. Yritysten rikosturvallisuuskysymykset käsitellään Rikoksentorjuntaneuvoston teemakokouksessa vuosittain	oikeusministeriö	Rikoksentorjuntaneuvosto	2006 alkaen	
Toteuma	
Rikoksentorjuntaneuvosto katsoi, että varsinaista teemakokousta ei voida järjestää vuosittain mutta yritysturvallisuuteen liittyviä asioita käsitellään kerran vuodessa heidän omissa kokouksissaan. 
	
2. Hankerahoituksen lisääminen yritysten rikosturvallisuushankkeisiin	oikeusministeriö	Rikoksentorjuntaneuvosto	2006 alkaen	
Toteuma	
Rikoksentorjuntaneuvoston kanta on, että hankerahoitus on tarkoitettu yleishyödyllisille yhteisöille (voittoa tuottamattomille). Avustusta voidaan myöntää esimerkiksi kunnan ja yritysten yhteistyöhankkeisiin, mutta on ongelmallista jos yritykset yksin hakevat avustusta näistä avustusvaroista omiin rikosturvallisuushankkeisiinsa. 

Oikeusministeriö myöntää vuosittain avustuksia paikallisille rikoksentorjuntahankkeille. Tavoitteena on virittää paikallisia rikoksentorjuntahankkeita. Lisäksi myönnetään avustuksia arviointien aikaansaamiseksi siitä, millaisia tuloksia hankkeilla on saavutettu. Paikallisilla rikoksentorjuntahankkeilla voidaan edistää yhteistyötä elinkeinoelämän ja muiden viranomaisten välillä.	
Tulokset	
Yrityksiin kohdistuvien rikosten vähentäminen:

Omatoiminen rikostorjunta:

Keskuskauppakamari ja kauppakamarit pitivät vuonna 2006 useilla paikkakunnilla koulutustilaisuuksia (n.25 kpl) riskienhallinnasta. Lisäksi otettiin yhteyttä Johtamistaidon opistoon ja rikostorjuntakoulutuksen valmistelu käynnistyi.

Yrityksiin kohdistuvan järjestäytyneen rikollisuuden torjunta: 

Sisäasiainministeriön poliisiosasto antoi Keskusrikospoliisille määräyksen laatia toimintamalleja. Keskusrikospoliisin ehdotukset toimintamalleiksi hyväksyttiin kansallisen yhteistyöryhmän kokouksessa 6.3.2007.

Yrityksiin eniten kohdistuvien rikosten määrän vähentäminen: 

Myymälävarkauksien vähentämisen toimenpideohjelma valmistui vuonna 2008.
Viranomaisten ja logistiikka-alan toimijoiden välinen yhteistyöryhmä on toiminut vuodesta 2007 alkaen ”logistiikka-alaan kohdistuvan ja sitä hyödyntävän rikollisuuden” johtoryhmänä ja suorittanut yhteisiä valvontaoperaatioita itärajalla. 

Joulukuussa 2006 valmistui poliisin liikenneturvallisuusstrategia vuosille 2007–2010.

Tieto- ja viestintärikokset: Tietoturvaopas yrityksille valmistui vuonna 2006. 

Myymälävarkaudet ja näpistykset sekä kuljetus- ja logistiikka-alaan kohdistuvat rikokset: EPC (ks. 8). Hävikin vähentäminen: Yhteistyömalli hävikin vähentämiseksi jakeluketjussa –julkaisu valmistui vuonna 2006 . 

Matkailualan turvallisuus:

Lapin matkailualan turvallisuushanke käynnistyi vuonna 2006 ja se on laajentunut Matkailun turvallisuushankkeeksi, jossa ovat mukana laajasti matkailuyrityksiä, viranomaisia ja koulutus- ja tutkimuslaitosten edustajia.

Hankerahoituksen kohdentaminen pk-yritysten rikostorjuntavarmuuden lisäämiseksi: 

Rikoksentorjuntaneuvosto katsoo, että hankerahoitus on tarkoitettu yleishyödyllisille yhteisöille.	
Kehitetään yrityksiin kohdistuvan rikollisuuden tilannekuvaa	
Toimenpiteet	Päävastuullinen	Mukana	Toteutus	
1. Yritysturvallisuuden tilannekuvan säännöllinen laatiminen	tilannekuvan kokoaminen: Keskusrikospoliisi aineiston tuottaminen tilannekuvaa varten: sisä- ja oikeusministeriöt hallinnonaloineen, Elinkeinoelämän keskusliitto, Finnsecurity ry,  Keskuskauppakamari, palkansaajakeskusjärjestöt	2006 alkaen	
Toteuma	
Aa. Yritysrikollisuuden torjuntaa koskeva kansallinen tiedonjako- ja neuvontajärjestelmä (kohta 3.2.1)	Sisäasiainministeriö
•	Elinkeinoelämän keskusliitto
•	Keskuskauppakamari	
2007	
Ab. Tiedonkeruu- ja analyysijärjestelmän kehittäminen (kohta 3.2.2, tp 1)	Sisäasiainministeriö
•	Elinkeinoelämän keskusliitto
•	Keskuskauppakamari
	2007-2008	
Ac. Neuvontapalvelun kehittäminen rikostorjunnan avuksi (kohta 3.2.2 tp 2)	Keskusrikospoliisi
•	oikeusministeriö
•	sisäasiainministeriö
•	Elinkeinoelämän keskusliitto
•	Keskuskauppakamari	2008	
Keskusrikospoliisi kokosi vuonna 2006 asiantuntijaverkoston laatimaan yritysturvallisuuden tilannekuvaa. Ensimmäinen yritysturvallisuuden tilannekuva valmistui lokakuussa 2006 ja se käsiteltiin kansallisen yhteistyöryhmän ensimmäisessä kokouksessa 17.10.2006. Tilannekuva julkaistiin internetissä. Kansallinen yhteistyöryhmä päätti, että jatkossa laaja tilannekuva valmistellaan syksyn kokoukseen ja kevään kokouksissa käsitellään teematilannekuvaa, jonka aihe päätetään erikseen. Käytäntöä jatkettiin vuonna 2007 aiemmin tehtyjen päätösten mukaisesti.

Kansallisen yhteistyöryhmän sihteeristö täydennettynä tarpeellisilla asiantuntijoilla käynnisti keväällä 2007 työn, jossa selvitetään olemassa olevat tiedonjako- ja neuvontakanavat. Selvityksen pohjalta tehtiin ehdotus siitä, miten olemassa olevia järjestelmiä voidaan kehittää niin, että syntyy helposti käytettävä ja kaikkien tiedossa oleva yritysrikollisuuden torjuntaa koskeva kansallinen tiedonjako- ja neuvontakanava. Jatkossa yrityksiin kohdistuvan rikollisuuden ja yrityksiä hyödyntävän rikollisuuden tilannekuva levitetään tiedonjako- ja neuvontakanavan kautta. Kanavaa koskevan valmistelutyön jälkeen selvitetään, miten neuvontapalvelua erityisesti viranomaisten ja yritysten välillä tulisi kehittää. 	
Kokouksessa 6.3.2007 hyväksyttiin ehdotus tiedonkeruu- ja analyysijärjestelmäksi sekä neuvontapalvelun järjestämiseksi seuraavasti: 

1.	Keskusrikospoliisi laatii vuoden 2007 ensimmäisellä puolivuotiskaudella yhdessä Keskuskauppakamarin ja Elinkeinoelämän keskusliiton kanssa selvityksen 
olemassa olevista yhteistyöverkostoista ja arvion tarpeesta niiden täydentämiseksi; 
2.	Keskusrikospoliisi laatii vuoden 2007 jälkipuoliskolla yhteistyönä Keskuskauppakamarin ja Elinkeinoelämän keskusliiton kanssa tiedonkeruu- ja analyysijärjestelmän sekä tiedonvaihtokanavan toimintamallin ja ehdotuksen tarvittavaksi tekniseksi ratkaisuksi;
3.	Sisäasiainministeriö, Keskusrikospoliisi, Keskuskauppakamari ja Elinkeinoelämän keskusliitto määrittävät vuoden 2007 aikana yhdessä elinkeinoelämän toimialat, joiden kanssa varsinainen yhteistoiminta aloitetaan ja 
4.   Tiedonkeruu- ja analyysijärjestelmän sekä tiedonvaihtokanavan pilotointi ja käyttöön ottaminen toteutetaan vuoden 2008 aikana.	
2. A) Tilastoinnin ohjeistuksen muutos: yrityksiin kohdistuvat rikokset rikoslajeittain; B) poliisin rikosilmoitusjärjestelmän sekä Tilastokeskuksen järjestelmien kehitys; C) Poliisihallinnon ohjeistaminen yrityksiin kohdistuvien rikosten tilastoinnissa	sisäasiainministeriö	oikeusministeriö, Poliisin tietohallintokeskus, Tilastokeskus	2006–2007	
Toteuma	
Tilastoinnin ohjeistuksen muutos sekä poliisin rikosilmoitusjärjestelmän ja Tilastokeskuksen järjestelmien kehitys päätettiin huomioida PATJA-uudistuksen yhteydessä. Poliisihallinnon ohjeistaminen yrityksiin kohdistuvien rikosten tilastoinnissa toteutetaan, kun rekisterimuutokset saadaan tehtyä. 
	
3. Edistetään toimintaa, jonka seurauksena yritykset ilmoittavat useammin niihin kohdistuvista rikoksista poliisille 	Keskuskauppakamari	Elinkeinoelämän keskusliitto, kauppakamarit, 	 	
Toteuma	
Rikoksista ilmoittamisen hyötyjä otettiin esille Keskuskauppakamarin ja kauppakamarien koulutustilaisuuksissa vuosina 2006-2011.	
4. Kehitetään rikollisuutta koskeva tutkimusta, jolla yrityksiin kohdistuvan kokonaisrikollisuuden määrää voidaan selvittää 	Oikeuspoliittinen tutkimuslaitos	sisäasiainministeriö	2006 alkaen	
Toteuma	
Oikeuspoliittinen tutkimuslaitos on laatinut suunnitelmaa yrityksiin kohdistuvan kokonaisrikollisuuden osoitinjärjestelmäksi. Sisäisen turvallisuuden ministeriryhmä päätti kokouksessaan 18.5.2006, että tutkimus toteutetaan jatkossa säännöllisesti. Ministeriryhmän päätöksen toimeenpanoa koordinoi sisäisen turvallisuuden sihteeristö. Oikeuspoliittisen tutkimuslaitoksen tekemä ehdotus käsiteltiin sisäisen turvallisuuden ohjelman seurantaryhmän kokouksessa 20.4.2007. Käsittelyn päätteeksi todettiin, että hankkeelle ei löydy rahoitusta ja päätettiin lopettaa asian valmistelu. Hankkeen valmistelua jatkettiin, ja Tekesin rahoituksen tuella ja Oikeuspoliittisen tutkimuslaitoksen toimesta tutkimus Yritykset rikoksen kohteena julkaistiin vuonna 2011. Tavoitteena on, että tutkimus toteutetaan jatkossa säännöllisin väliajoin. 
	
Tulokset	
Yrityksiin kohdistuvan rikollisuuden tilannekuvan kehittäminen: 

Keskusrikospoliisi kokosi vuonna 2006 asiantuntijaverkoston laatimaan yritysturvallisuuden tilannekuvaa. Yritysturvallisuuden tilannekuva on julkaistu säännöllisesti kaksi kertaa vuodessa vuodesta 2006 lähtien. 

Kansallisen yhteistyöryhmän sihteeristön ehdotus tiedonkeruu- ja analyysijärjestelmäksi sekä neuvontapalvelun järjestämiseksi hyväksyttiin keväällä 2007.

Oikeuspoliittisen tutkimuslaitoksen tutkimus Yritykset rikoksen kohteina julkaistiin vuonna 2011. Tutkimus on tarkoitus toteuttaa jatkossa säännöllisin väliajoin. 	
Käynnistetään elinkeinoelämän ja viranomaisten kumppanuuteen perustuva yhteistyö valtakunnallisella ja paikallisella tasolla	
Valtakunnan taso, Toimenpiteet	Päävastuullinen	Mukana	Toteutus	
1. Valtakunnallisen tason yhteistyöryhmä; edustajat SM, OM, Keskuskauppakamarista, Elinkeinoelämän keskusliitosta sekä harkinnan mukaan muista yritysturvallisuuden kannalta keskeisistä tahoista	sisäasiainministeriö	oikeusministeriö, Elinkeinoelämän keskusliitto, Keskuskauppakamari, palkansaajakeskusjärjestöt	2006	
Toteuma	
Kansallinen yhteistyöryhmä asetettiin 31.8.2006. Yhteistyöryhmän toimikausi on 1.9.2006 – 31.8.2010. 	
2. Yhteistyöryhmä kokoontuu säännöllisesti kaksi kertaa vuodessa. Kokouksissa käsitellään yritysturvallisuuden tilannekuva sekä yhteisen strategian toimeenpanon tilanne. Tapaamisten valmistelusta vastaa yhteistyöryhmän sihteeristö.	sisäasiainministeriö	oikeusministeriö, Elinkeinoelämän keskusliitto, Keskuskauppakamari, 	2006	
Toteuma	
Sihteeristön työskentely käynnistyi 14.9.2006. Yhteistyöryhmän ensimmäinen kokous järjestettiin 17.10.2006.	
3. Luodaan valtakunnallinen yhteyshenkilöverkosto elinkeinoelämän järjestöjen ja viranomaisten välille operatiivisen yhteistyön kehittämiseksi	Keskuskauppakamari, Elinkeinoelämän keskusliitto	oikeusministeriö, sisäasiainministeriö, kauppakamarit, 	 	
Toteuma	
Toteutetaan osana kohdan 3.3 toimenpidettä Aa.
	
Paikallistaso, Toimenpiteet	Päävastuullinen	Mukana	Toteutus	
1. Laaditaan yhteistyötä edistävä operatiivinen toimintamalli, joka perustuu kumppanuusperiaatteeseen ja yhteisten hyötyjen tunnistamiseen paikallistasolla	sisäasiainministeriö	oikeusministeriö, Elinkeinoelämän keskusliitto, Keskuskauppakamari	2007	
Toteuma	
Mallin valmistelussa hyödynnetään Finnsecurity ry:n johdolla valmisteltua Paikallinen turvallisuussuunnittelu (PATSU) –raportissa esiteltyjä hyviä käytäntöjä sekä paikallisen turvallisuussuunnittelun edelleen kehittämiseksi asetettua pilottihanketta, jossa toteutetaan paikallista turvallisuussuunnittelua Lempäälässä yhteistyössä elinkeinoelämän ja kunnan kanssa. Mallin valmistelu käynnistyi keväällä 2007 ja hankkeen loppuraportti ”Neljä kertomusta paikallisesta turvallisuussuunnittelusta -Käytännön kokemuksia ja oppeja” luovutettiin ministeri Holmlundille 27.2.2008 (SM julkaisu 8/2008).
	
2. Viranomaisten tulee olla aktiivisia yhteistyön aikaansaamisessa kutsumalla mukaan turvallisuussuunnitteluun elinkeinoelämän ja yritysten edustajia. Yhteistyön edistämiseksi turvallisuussuunnittelussa tulee löytää ja ottaa huomioon sekä eri osapuolien työstä saavuttama hyöty että kaikkien osapuolien saama yhteinen hyöty.	turvallisuussuunnittelusta paikallistasolla vastaavat viranomaiset	 	
Toteuma	
Vuonna 2006 turvallisuussuunnittelua kehitettiin edelleen paikallisen tason turvallisuusyhteistyön tärkeimmäksi muodoksi ja yhteistyön rakenteeksi siten, kun SM:n julkaisussa 19/2006 on esitetty. Sisäasianministeriö julkaisi turvallisuussuunnittelun tilannetta kuvaavan raportin Arvioita paikallisen turvallisuussuunnittelun tilanteesta 2011 (SM julkaisu 22/2011). Tietojen mukaan turvallisuussuunnitelmat on laadittu lähes kattavasti, vain hieman yli 5 % väestöstä asuu alueilla, joilla ei ole turvallisuussuunnitelmaa. Elinkeinoelämän ja yritysten edustajat ovat vain harvoin mukana yhteistyössä. . 
	
3. Kerätään ja levitetään hyviä käytäntöjä julkisen ja yksityisen sektorin yhteistyöstä paikallisella tasolla.	Finnsecurity ry	sisäasiainministeriö, Elinkeinoelämän keskusliitto, Keskuskauppakamari	2006 alkaen	
Toteuma	
Paikallinen turvallisuussuunnittelu -työryhmän raportti luovutettiin 18.9.2006 sisäasiainministeriölle. Raportin johtopäätöksien analysointia ja työn jatkamisen, tunnistettujen hyvien käytäntöjen levittämiseksi, suunnittelua jatketaan työryhmässä.
	
Tulokset	
Elinkeinoelämän ja viranomaisten kumppanuuteen perustuvan yhteistyön käynnistäminen valtakunnallisella ja paikallisella tasolla:

Kansallinen yhteistyöryhmä asetettiin 31.8.2006. Yhteistyöryhmän toimikausi on 1.9.2006 – 31.8.2010. Ryhmä asetettiin uudelle kaudelle 2011-2014. Elinkeinoelämä ja viranomaisten yhteistyö valtakunnallisella tasolla on tiivistä ja se on tuottanut konkreettisia tuloksia. 

Yhteistyötä edistävän operatiivisen toimintamallin valmistelu käynnistyi keväällä 2007. Hankkeen loppuraportti ”Neljä kertomusta paikallisesta turvallisuussuunnittelusta -Käytännön kokemuksia ja oppeja” luovutettiin ministeri Holmlundille 27.2.2008 (SM julkaisu 8/2008).

Uusimuotoisten paikallisten turvallisuussuunnitelmien laadinta käynnistettiin vuonna 2007. Suunnitelmien sisältö on raportissa 19/2006 esitetyn mukainen. Vuonna 2011 kerättyjen tietojen mukaan elinkeinoelämä on varsin harvoin mukana turvallisuusyhteistyössä alueellisella tai paikallisella tasolla siten kuin raportissa on asetettu tavoitteeksi.