RAISION KIHLAKUNNANVIRASTO
SYYTTÄJÄOSASTO
PL 15  21201 Raisio
Puhelin: 010 36 25300 ja 010 36 25307
Telekopio: 010 36 25301
Sähköposti: raisio.sy@om.fi                                           
Mynämäen palvelutoimisto Pl 68 23101 Mynämäki
Puhelin: 010 36 25319 Telekopio: 010 36 25302                

OIKEUSMINISTERIÖ 
Kriminaalipoliittinen osasto     
PL 25
00023 Valtioneuvosto                                                                      

Päiväys:  8.9.2005
Viite:      Lausuntopyyntö 15.6.2005 5/66/2004
Asia:       Lausunto 

Pyydettynä lausuntona Syyttäjälaitoksen rakenne- ja resurssityöryhmän loppumietintöön esitän kunnioittaen seuraavaa:

Olen antanut työryhmän välimietinnöstä lausunnon, johon tässä viittaan ja johon edelleen tukeudun. Siinä olen katsonut työryhmän esittämän ns. kakkosvaihtoehtomallin pienin muutoksin parhaaksi vaihtoehdoksi ainakin täällä Varsinais-Suomen alueella.

Yksiköt eivät siinä tulisi vielä liian suuriksi ja ongelmallisiksi johtamistyöskentelyä ajatellen ja toisaalta yksiköiden syyttäjäresurssit kuitenkin oleellisesti lisääntyisivät. Yhteistoimintatarve toki jäisi edelleen voimaan, mutta se vähenisi ja toiminta nopeutuisi huomattavasti ja saattaisi olla tarpeen vain sairaus- tms. tapauksissa.

Täällä Varsinais-Suomen yhteistoiminta-alueella tämä ns. kakkosvaihtoehto olisi kuitenkin toteutettava siten muutettuna, että Kaarinan syyttäjäyksikkö liitettäisiin Turun sijasta Raisioon, joka jäisi itsenäiseksi yksiköksi. Yksikössä olisi tämän jälkeen 7 syyttäjän ja 4 toimistosihteerin virkaa. Raision ja Kaarinan jutut käsitellään tälläkin hetkellä Turussa samassa käräjäoikeudessa, mutta kuitenkin eri käräjäoikeudessa kuin Turun syyttäjänviraston jutut.

Alueelle jäisi tällöin kolme itsenäistä ja toimintakykyistä yksikköä. Turussa (+Turunmaa) olisi 13 syyttäjää, Raisiossa (+Kaarina) olisi 7 syyttäjää ja Salossa (+Loimaa) olisi 5 syyttäjää. Tilanne täällä Varsinais-Suomessa olisi tämän jälkeen hyvä ja samanlainen kuin Pirkanmaalla tämän ns. kakkosvaihtoehdon mukaan.

Työryhmän esitys syyttäjäyksiköiden muodostamiseksi nykyisistä yhteistoiminta-alueista pitää sisällään varmasti joitakin työryhmän esittämiä etuja. Tämä vaihtoehto aiheuttaisi kuitenkin edellistä huomattavasti enemmän johtamisongelmia, koska paikallisyksiköt ovat etäällä ja hajallaan. Yhteyksien pito sidosryhmiin olisi myös hankalaa. Tämä vaihtoehto käytännössä ilmeisesti myös poistaisi varsinaista syyttäjätyövoimaa normaalista syyttäjätyöstä, koska johtava syyttäjä ei johtamisen ja hallitoasioiden vuoksi kykenisi enää ottamaan juttuja ratkaistavakseen. 

Toisaalta syyttäjätyövoimaa ei myöskään vapautuisi lisää varsinaiseen kenttätyöhön. Tämä johtuu siitä, että käsitykseni mukaan suurin osa johtavista kihlakunnansyyttäjistä ottaa yhtä paljon juttuja syyteharkintaansa kuin alaisensa syyttäjät. Osa johtavista syyttäjistä hoitaa hallinnolliset asiat nyt “ylitöinä”. 

Varsinais-Suomen yhteistoiminta-alueen tilastoista on havaittavissa, että ainakin täällä jokaisella osastonsa johtavalla kihlakunnansyyttäjällä on yhtä paljon syyteharkintajuttuja kuin osaston muillakin syyttäjillä. Ainoastaan Turun syyttäjävirastossa päällikkö on ottanut juttuja hieman vähemmän kuin alaisensa. Mikäli uudistus toteutuisi tämän vaihtoehdon perusteella, niin siinä tapauksessa Turun johtavasta kihlakunnansyyttäjästä tulisi koko yksikön päällikkö, eikä hän silloin ilmeisesti kykenisi enää ottamaan juttuja syyteharkintaansa. Muilta johtavilta kihlakunnansyyttäjiltä ei taas vapautuisi lisäresursseja syyttäjän varsinaisiin tehtäviin. Heidän hallintotyönsä vain hieman vähenisivät. Lopputulos saattaisikin varsinaisen syyttäjätyön kannalta asiaa tarkastellessa olla siis negatiivinen.

Olen samaa mieltä työryhmän kanssa siitä, että uudistus edellyttäisi joka tapauksessa lisää syyttäjäresursseja. Se on mm. toimivan esitutkintayhteistyön edellytys. 

Työryhmä on aivan oikein suhtautunut kirjallisen prosessin mahdollisiin vaikutuksiin pidättyvästi. Tämän hetken tietojen valossa sillä ei ilmeisestikään tulisi olemaan kovinkaan suurta vaikutusta syyttäjän työhön. Jonkin verran se ilmeisesti toteutuessaan kuitenkin työtaakkaa keventäisi. Lähinnä käräjäsidonnaisuutta. Mielestäni syyttäjät eivät kuitenkaan ennen istuntopäivää enää perehdy tämän tasoisiin juttuihin tai jos perehtyvät, niin se tapahtuu vasta oikeussalissa. Siten siltä osin työsäästöä ei synny.

Lopuksi totean vielä, että olen eri mieltä työryhmän tehokkaaksi työajaksi laskeman työpäivän pituuden  7 t. 15 min kanssa. Se ei vastanne totuutta ainakaan tällä hetkellä yhdessäkään syyttäjäyksikössä. Ruokataukokin on jo minimissään 30 minuuttia.  Tämän lisäksi tulevat muut “pakolliset” tauot (WC-käynnit, kahvi yms.tauot). Itselleni jäi epäselväksi myös se, miten erilaisilla kursseilla tai neuvotteluissa olot on laskettu työaikaan. Niiden aikana ei ainakaan tehdä syyteharkintaa. Todellinen tehokas työaika lienee siten ainakin puoli tuntia työryhmän esittämää pienempi. 

Ilpo Lähtinen
Johtava kihlakunnansyyttäjä
Raisio