RAISION KIHLAKUNNANVIRASTO
SYYTTÄJÄOSASTO
PL 15  21201 Raisio
Puhelin: 010 36 25300 ja 010 36 25307
Telekopio: 010 36 25301
Sähköposti: raisio.sy@om.fi                                           
Mynämäen palvelutoimisto Pl 68 23101 Mynämäki
Puhelin: 010 36 25319 Telekopio: 010 36 25302                

OIKEUSMINISTERIÖ 
Kriminaalipoliittinen osasto     
PL 25
00023 Valtioneuvosto                                                                      

Päiväys: 1.4.2005
Viite:      Lausuntopyyntö 2.3.2005 5/66/2004
Asia:       Lausunto 

Pyydettynä lausuntona Syyttäjälaitoksen rakenne- ja resurssityöryhmän välimietintöön esitän kunnioittaen seuraavaa:

Mielestäni työryhmän esittämä ns. kakkosvaihtoehto olisi toteuttamiskelpoisin esitetyistä vaihtoehdoista.

Yksiköt eivät tulisi vielä liian suuriksi ja ongelmallisiksi johtamiselle ja toisaalta yksiköiden syyttäjäresurssit kuitenkin oleellisesti lisääntyisivät. Yksiköiden välillä olisi syytä edelleen pitää voimassa yhteistoiminta-alueet, mutta välttämätön yhteistoimintatarve vähenisi huomattavasti ja saattaisi olla tarpeen vain sairaus- tms. tapauksissa.

Täällä Varsinais-Suomen yhteistoiminta-alueella tämä ns. kakkosvaihtoehto olisi kuitenkin toteutettava siten muutettuna, että Kaarinan syyttäjäyksikkö liitettäisiin Turun sijasta Raisioon, joka jäisi itsenäiseksi yksiköksi. Yksikössä olisi tämän jälkeen 7 syyttäjän ja 4 toimistosihteerin virkaa. Raision ja Kaarinan jutut käsitellään tälläkin hetkellä Turussa samassa käräjäoikeudessa, mutta kuitenkin eri käräjäoikeudessa kuin Turun syyttäjänviraston jutut.

Alueelle jäisi tällöin kolme itsenäistä ja toimintakykyistä yksikköä. Turussa (+Turunmaa) olisi 13 syyttäjää, Raisiossa (+Kaarina) olisi 7 syyttäjää ja Salossa (+Loimaa) olisi 5 syyttäjää. Tilanne täällä Varsinais-Suomessa olisi tämän jälkeen hyvä ja samanlainen kuin Pirkanmaalla tämän ns. kakkosvaihtoehdon mukaan.

Työryhmän esitys syyttäjäyksiköiden muodostamiseksi nykyisistä yhteistoiminta-alueista pitää sisällään varmasti joitakin työryhmän esittämiä etuja. Tämä vaihtoehto aiheuttaisi kuitenkin edellistä huomattavasti enemmän johtamisongelmia, koska paikallisyksiköt ovat etäällä ja hajallaan. Tämä vaihtoehto käytännössä ilmeisesti myös poistaisi varsinaista syyttäjätyövoimaa normaalista syyttäjätyöstä, koska johtava syyttäjä ei johtamisen ja hallitoasioiden vuoksi kykenisi enää ottamaan juttuja ratkaistavakseen. 

Toisaalta syyttäjätyövoimaa ei myöskään vapautuisi lisää varsinaiseen kenttätyöhön. Tämä johtuu siitä, että käsitykseni mukaan suurin osa johtavista kihlakunnansyyttäjistä ottaa yhtä paljon juttuja syyteharkintaansa kuin alaisensa syyttäjät. Osa johtavista syyttäjistä hoitaa hallinnolliset asiat nyt “ylitöinä”. 

Varsinais-Suomen yhteistoiminta-alueen tilastoista on havaittavissa, että ainakin täällä jokaisella osastonsa johtavalla kihlakunnansyyttäjällä on yhtä paljon syyteharkintajuttuja kuin osaston muillakin syyttäjillä. Ainoastaan Turun syyttäjävirastossa päällikkö on ottanut juttuja hieman vähemmän kuin alaisensa. Mikäli uudistus toteutuisi tämän vaihtoehdon perusteella, niin siinä tapauksessa Turun johtavasta kihlakunnansyyttäjästä tulisi koko yksikön päällikkö, eikä hän silloin ilmeisesti kykenisi enää ottamaan juttuja syyteharkintaansa. Muilta johtavilta kihlakunnansyyttäjiltä ei taas vapautuisi lisäresursseja syyttäjän varsinaisiin tehtäviin. Heidän hallintotyönsä vain hieman kevenisivät. Lopputulos saattaisikin varsinaisen syyttäjätyön kannalta asiaa tarkastellessa olla siis negatiivinen.

Viimeaikaisten tietojen valossa todennäköisin vaihtoehto saattaisikin olla työryhmän huonoimpana vaihtoehtona pitämä yhteistoiminta-alueen päällikön valtuuksien lisääminen. Tämän vaihtoehdon toimivuus riippuu tietenkin lainsäädännön sisällöstä. Mikäli yhteistoiminta-alueen päällikkö voi päättää sekä syyttäjä- että sihteeriresurssien käytöstä alueellaan, niin en näe estettä sille, miksi tämä järjestelmä ei olisi toimiva.

Johtava kihlakunnansyyttäjä
Raisio                                                   Ilpo Lähtinen