13.9.2005		Nro 92		

Oikeusministeriö
Kriminaalipoliittinen osasto
PL 25
00023  VALTIONEUVOSTO

Kirjeenne 15.6.2005, nro 5/66/2004

HELSINGIN KIHLAKUNNAN SYYTTÄJÄNVIRASTON LAUSUNTO SYYTTÄJÄLAITOKSEN RAKENNE- JA RESURSSITYÖRYHMÄN LOPPUMIETINNÖSTÄ (5/66/2004)

Yleistä	Työryhmän voidaan katsoa ansiokkaasti pureutuneen syyttäjälaitoksen resurssiongelmaan. Työryhmä on pyrkinyt kartoittamaan tosiasiallista työmäärää käyttämällä hyväksi Espoon, Lohjan ja Pietarsaaren syyttäjäyksiköissä tehtyjä laskelmia.

Lisäksi on aivan oikein, että syyttäjän työssä huomioidaan erikseen vaativammat rikosasiat ja toisaalta selkeämmät rikosasiat. Syyttäjän roolin moninaistuminen kriminaalipoliittisena keskeisenä tekijänä luo kuitenkin syyttäjän ajankäytölle muitakin paineita, kuin perinteisen syyteharkinta- ja oikeudenkäyntivaiheen työt. Kuitenkin voidaan todeta, että rakenne- ja resurssityöryhmän loppumietintö antaa hyvän mahdollisuuden arvioida resurssitarpeita syyttäjien osalta. Toimistohenkilökunnan osalta resurssitarvetta ei ole onnistuttu laskemaan nojautumalla mihinkään todelliseen laskentamalliin. Toimistohenkilökunnan osalta ehdotettuun laskentamalliin on selvästi vaikuttanut toimistohenkilökunnan tämänhetkinen pirstaloituminen pieniin yksiköihin niin, että selvä epäsuhde resurssoinnissa on olemassa. 

Syyttäjien resurssitarve

Syyttäjien tarve on mietinnössä laskettu koko syyttäjälaitoksen osalta. Yksikkökohtaisia lukuja ei mietinnössä ole.

Laskentamallissa on aivan oikein lähdetty jakamaan syyttäjän työt tavanomaisiin, erittelemättömiin ja vaativiin rikosasioihin. Työajan käytön painopistettä on kuitenkin vastaisuudessa voimakkaasti siirrettävä esitutkintavaiheen suuntaan. Tämä tulee ainakin alussa vaatimaan selvästi lisäpanostusta. Myöhemmin esitutkintayhteistyöstä tullaan varmasti saavuttamaan etenkin parantuneita laadullisia tuloksia. Työryhmän loppumietintö on  kuitenkin tähän asti arvioituna seikkaperäisin ja luotettavin selvitys syyttäjien kokonaistyömäärästä ja resurssitarpeesta. Syyttäjälaitokseen kohdistetut säästövelvoitteet ovat kolmena viimeisenä vuotena kohdistettu etenkin suuriin yksiköihin, koska pienistä yksiköistä ei ole vakinaisia viranhaltijoita voitu vähentää. Resurssivähennykset ovat kohdistuneet juuri Helsinkiin, vaikka resurssitarve on yleisesti tiedossa. Helsingin kihlakunnan syyttäjänvirasto jää toiveikkaana odottamaan rakenne- ja resurssityöryhmän loppumietinnön tuloksia käytännössä. Resurssit tulee vastaisuudessa laskea yt-alueittain niin syyttäjien kuin sihteerien osalta. Todellista säästöä yt-aluejärjestelyistä ei toistaiseksi ole saatu, mutta tiiviimmällä yhteistoiminta-aluejärjestelyllä tai siirtymisellä suoraan suurempiin virastoihin voidaan säästöä ja resurssien tasausta saada aikaan.

Kaavailtu esitutkintalain 4 pykälän 4 momentin uudistus tulee myös lisäämään syyttäjien työtä niissä asioissa, joissa poliisi on tänä päivänä päättänyt esitutkinnan yleensä ei rikos -perusteella. Vastaisuudessa poliisi tulee saattamaan kaikki tällaiset asiat syyttäjän harkintaan näyttö -perusteella. Lisätyömäärä voi olla yllättävänkin suuri.

Helsinkiin tarvitaan lisää korkeamman vaativuustason syyttäjiä ainakin neljä henkilötyövuotta.

Toimistohenkilökunnan resurssitarve

Loppumietinnön kohdassa 3.4 on osio toimistohenkilökunnan resurssitarpeesta. Jostakin käsittämättömästä syystä toimistohenkilökunnan resurssitarve on arvioitu käyttämällä erilaisia suhdelukuja vertaamalla toimistohenkilökunnan määrän suhdetta syyttäjien määrään syyttäjäyksiköittäin. Viiden syyttäjän syyttäjäyksiköissä tarvittaisiin kolme sihteeriä ja 15 syyttäjän yksiköissä viisi syyttäjänsihteeriä.

Liitteessä 8 on tehty laskelma edellämainitulla laskentamallilla, jossa alle kymmenen syyttäjän yksiköissä sihteereitä tarvitaan yksi kahta syyttäjää kohden ja yli 15 syyttäjän yksiköissä vain yksi sihteeri kolmea syyttäjää kohden. Syyttäjien ja sihteerien suhdeluvut yhteistoiminta-alueittain vaihtelevat olennaisesti. Laskentamalli toimii erityisen kohtuuttomasti suurimpaa yksikköä Helsinkiä ajatellen. Vuonna 2002 Helsingissä oli toimistohenkilökuntaa 25 henkilöä. Nykyisillä supistuksilla lukumäärä on tällä hetkellä 21 henkilöä. Tällä käsittämättömällä laskentamallilla, jonka perusteita ei missään ole ilmaistu, on Helsingin sihteerimääräksi saatu matemaattisesti edellämainitun mallin perusteella vain 17 sihteerihenkilövuotta.

Yhteistoiminta-alueella tulee sihteeripalvelut laskea yhteistoiminta-alueittain eikä syyttäjäyksiköittäin tehtäessä pyöristyksiä ylös. Sihteeripalvelut on tulevaisuudessa toteutettava niin, että jossakin 1 - 3 syyttäjän syyttäjäyksikössä sihteeripalvelut turvataan osa-aikaisena siten, että jatkuva päivystys on yt-alueen keskusyksikössä. Monia sihteeripalveluja voidaan antaa etäpalveluna. Puhelintekniikalla voidaan puhelinpäivystys hoitaa myös yhdestä pisteestä.

Helsingissä ollaan toteuttamassa kirjallisen rikosprosessin uudistusta niin, että kirjalliseen prosessiin saatettavat asiat tulisivat aina syyttäjähaasteen kautta. Tämä on käräjäoikeuden laamannin kanta.  Ilman syyttäjähaasteen laajaa käyttöönottoa ei Helsingissä rikosprosessiuudistuksesta tulla saamaan mitään etua. Syyttäjähaasteen laaja käyttöönotto vähentää huomattavasti haastemiesten työtä ja siirtää vastaava työtä poliisille, syyttäjille ja syyttäjänviraston toimistohenkilökunnalle.  Kokonaistyömäärä kuitenkin vähenee, mikä puolustaa syyttäjähaasteen laajempaa käyttämistä Helsingissä. Toimistohenkilöstön määrää ei täten voida vähentää. 

Helsingissä on myös toteutettu sihteerivalmistelu hyvin laajana siten, että virastoon sisään tulevista rikosasioista seulotaan päältä selkeät rikosasiat lähinnä rattijuopumukset sihteerivalmisteluun. Suuressa syyttäjänvirastossa ei aina saavuteta synergiaetua viraston koon mukaan. Asiakirjojen hallinta ja asiakirjaliikenne käräjäoikeuden, poliisin ja syyttäjän välillä vaatii sihteerityötä. Pienemmissä yksiköissä syyttäjä voi hyvin hallita oman asiakirjaliikenteensä samassa rakennuksessa sijaitsevan käräjäoikeuden ja poliisin kanssa. Helsingissä on myös poikkeuksellisen suuri määrä erittäin vaativia rikosasioita, joissa syyttäjä on jo kuluvana vuonna käyttänyt käräjillä sihteeriapua mm. Sonera-jutussa. Esitetty sihteerimäärän vähentäminen kolmen vuoden takaisesta 25 sihteeristä 17 sihteeriin voisi lamauttaa koko viraston toiminnan.

Johtava kihlakunnansyyttäjä		Heikki Poukka

				

Helsingin kihlakunnan 	   
syyttäjänvirasto

	+	 PL 318  Porkkalankatu 13	(	Puh (010) 362 2100
	00181  HELSINKI	Fax (010)  362 2203