Raahen kihlakunnanviraston syyttäjäosasto	
Johtava kihlakunnansyyttäjä		
Seppo Korkea-aho
                 Kummatinkatu 6, PL 60, 92150 Raahe
                 Puh.0103628090 fax 0103628085

Oikeusminusteriö
Helsinki

Asia	Lausunto syyttäjälaitoksen rakenne- ja resurssityöryhmän välimietinnöstä

Raahe	22.4.2005

Raahen syyttäjäosaston mielestä Oulun läänin  alueelle tulisi muodostaa kolme syyttäjäyksikköä, mallin 30 mukaisesti. Niinpä Raahen, Ylivieskan ja Haapajärven syyttäjäosastoista tulisi muodostaa yksi yhteinen yksikkö.

On selvää, että niukkojen resurssien puitteissa hallintoa tulee keventää ja järkeistää. Näin menetellessä tulee kuitenkin huomioida paikalliset olosuhteet optimaalisen ratkaisun aikaansaamiseksi. On muistettava, että hallinto on vain apujalka syyttäjätoiminnan lopputuloksen kannalta. Hallinnon järkeistäminen ei siten saa olla itsetarkoitus.

Oulun lääni on aluueellisesti suuri. Läänissä on nyt kuusi syyttäjäyksikköä, joissa kaikissa on vähintään kaksi syyttäjää. Esitysten mukaan syyttäjät jäisivät edelleen esitutkintayhteistyön vuoksi paikallisen poliisin yhteyteen. Mallin 18 erikoisuudesta Oulun läänin  osalta saa kuvan oheisesta liitekartasta. Olen sijoittanut syyttäjäyksiköt, Oulu, Kuusamo, Kajaani, Haapajärvi, Ylivieska ja Raahe kartalta samalle kartalle etelään siten, että Ylivieska on Espoon kohdalla. Tällöin havaitaan, että alue ulottuu Espoosta lähes Seinäjoelle saakka. Leveyttäkin riittää Loimaalta Sysmään  saakka.

Mallin 18 suuruus Oulun läänin osalta tarkoittaa kankeaa ja ajanhukkaista hallintoa. Asioista sopiminen edellyttäisi paikallistoimistojen johtajien säännöllistä kokoontumista Ouluun. Se tarkoittaa käytännössä työpäivän menetystä. Pienemmässä yksikössä asiat voidaan useimmiten sopia joustavammin puhelimitse.

Hallinnon keskittämisestä saatava hyöty on myös osaltaan näennäistä. Ymmärrän, että keskittäminen helpottaa valtakunnantason ohjausta, mutta työ siirtyy kuitenkin osaksi ruohonjuuritasolle ja se aika on pois syyttäjän perustyöstä. Perusyksiköt joutuvat käytännössä hankkimaan tiedon, joka ei selviä suoraan tietokonejärjestelmistä sekä edelleen huolehtimaan monista nykyisistäkin hallintoasioista.

Unohtaa ei saa myös tehokkuuden kannalta olennaista tervettä kilpailutilannetta. Nyt on selvästi havaittavissa, että pienehköt yksiköt kilpailevat tehokkuudellaan. Alueellisesti liian suuressa yksikössä oman työpaikan myönteinen ja kannustava käsite katoaa. Sulaudutaan suurempaan organisaatioon, jossa hyvään tulokseen kannustava henkilöityvä vastuu hämärtyy.

On viitattu myös siihen, että suuri yksikkö tuo mahdollisuuuksia erikoistumiseen. Näin onkin, mutta on muistettava, että saatava etu katoaa Oulun läänissä mallissa 18 maantieteellisesti liian suureen alueeseen.

Oulun läänissä Raahesta, Ylivieskasta ja Haapajärvestä tulisi siis muodostaa yksi yksikkö. Alueella on kuusi syyttäjää ja neljä sihteeriä eli toiminnallisesti riittävä määrä työntekijöitä. Näiden syyttäjäosastojen alueella myös muiden alojen hallinto on yhdistymässä keskenään  tai on jo yhdessä. Raahessa oleva maistraatti käsittää ko. alueen, samoin verosektori, jonka hallinnollinen keskus on Raahessa. Ulosottosektori käsittää keskuspaikan Raahen lisäksi jo nyt Ylivieskan alueen ja Haapajärvi lienee liittymässä Raaheen, samoin kuin myöhemmin Kokkola. Haapajärven käräjäoikeutta oltaneen juuri liittämässä Ylivieskan alaisuuteen. Raahen  luonnollinen yhteistyösuunta on siten Ylivieskan ja Haapajärven suunta.

Raahessa on uusi kihlakunnanvirasto. Syyttäjäosastolla on suuret tilat ja mahdollisuus tarpeen vaatiessa sijoittaa osastoon lisää henkilökuntaa 3-4 henkilöä.   

Seppo Korkea-aho
Johtava kihlakunnansyyttäjä