12.8.2005

aoo 4

JOENSUUN KÄRÄJÄOIKEUS 1. osasto
Suvantokatu 17, PL 60
80101 JOENSUU
puh. 010 364 8310
fax 010 364 8376
Oikeusministeriö

PL 25
00023 VALTIONEUVOSTO
Lausumapyyntönne 15.6.2005 asiassa 5/66/2004

LAUSUNTO SYYTTÄJÄLAITOKSEN RAKENNE- JA RESURSSITYÖRYHMÄN LOPPUMIETINNÖSTÄ

Käräjäoikeus esittää kunnioittavasti lausuntonaan loppumietinnöstä seuraavaa:

Työryhmän esitykset syyttäjälaitoksen henkilöstömäärän ja rakenteen osalta ovat oikeita eikä käräjäoikeudella ole niiden suhteen huomauttamista.

Käräjäoikeus kiinnittää huomiota kuitenkin siihen, että mietintö rakentuu ilmeisesti mietinnön sivulle 15 kirjatun perusteella ajatukselle, että ns. syyttäjäputken käyttäminen minimoidaan. Mietinnössä on kirjattu, että "joissakin yksiköissä kansliahenkilökunnan työpanosta käytetään edelleen käräjäoikeudelle kuuluviin tehtäviin pantaessa syytteitä vireille syyttäjän antamalla haasteella eli käytettäessä syytteiden vireillepanossa ns. syyttäjä-putkea. Syyttäjäputken käyttöä ei syyttäjälaitoksen resurssien järkevää käyttöä ajatellen voida pitää laajasti käytettynä tarkoituksenmukaisena." Käräjäoikeuden näkemyksen mukaan tämä ajatus perustuu siihen, että syyttäjälaitoksen resursseja ajatellaan ahtaasti syyttäjälaitoksen näkökulmasta. Syyttäjälaitoksen ja tuomioistuinlaitoksen resursseja olisi kuitenkin tarkasteltava kokonaisuutena.

Syyttäjäputken käyttäminen ei työllistä syyttäjälaitosta juuri lainkaan, mutta se mandollistaa jouhevan rikosprosessin kokonaisuudessaan ja nopeuttaa rikosprosessin ajallista kestoa. Mikäli syyttäjäputken käyttäminen työllistää jossakin määrin enemmän syyttäjälaitosta, mistä käräjäoikeus ei ole edes vakuuttunut, menettelyn tuomat säästöt tuomioistuinlaitoksessa ja syyttäjä-laitoksessa kokonaisuudessaan ovat ajallisesti ja taloudellisesti huomattavasti suuremmat kuin syyttäjälaitokselle syyttäjäputken käyttämisestä aiheutuva työmäärä.

Käräjätuomari

Kalevi Julkunen

Syyttäjäputkea on menestyksellisesti käytetty Joensuun käräjäoikeudessa yhteistyössä Joensuun kihlakunnan syyttäjänviraston kanssa.

Käräjäoikeudessamme tulee syyttäjäputkessa vireille noin 60 % jutuista. Nämä ovat yksinkertaisimpia juttuja. Syyttäjäputken käyttö on mandollista-nut sen, että rikosjutut on voitu käsitellä Joensuun käräjäoikeudessa esim. vuonna 2004 keskimäärin 1,8 kuukaudessa keskimääräisen käsittelyajan ollessa koko Suomessa 3,2 kuukautta. Käräjäoikeutemme rikosjuttujen käsittelyaika on ollut neljänneksi lyhin Suomessa, sillä vain kolme Joensuun käräjäoikeutta pienempää käräjäoikeutta on pystynyt käsittelemään rikosjuttuja keskimäärin nopeammin. Käsityksemme mukaan syyttäjäputken käyttö ei ole hidastanut myöskään Joensuun kihlakunnan syyttäjänviraston toimintaa, koska rikosjuttujen syyteharkinta-aika on ollut Joensuussa vuonna 2004 0,6 kuukautta keskimääräisen syyteharkinta-ajan oltua Suomessa 1,6 kuukautta.

Syyttäjäputken laajempaa käyttöä olisi harkittava kokonaistaloudelliset ja oikeusturvanäkökohdat huomioon ottaen ja sen käyttöä olisi selvitettävä yhteistyössä tuomioistuinlaitoksen ja syyttäjälaitoksen välillä. Syyttäjäputken käytön vaatimat mandolliset vähäiset toimistohenkilökunnan lisäresurssit olisi otettava myös huomioon suoritettaessa virkajärjestelyjä syyttäjälaitoksessa.

pWrapPolygonVertices8;7;(0,0);(0,21587);(15725,21587);(15725,7938);(21600,7938);(21600,0);(0,0);fBehindDocument1Laamanni	Yrjö Sivola