Tullihallitus				Oikeusministeriö
19.9.2005/J.Vilkko p. 04033 22791
13/950/05

Viite: 6/66/2004

Asia: Tullihallituksen lausunto Syyttäjälaitoksen rakenne- ja resurssityöryhmän loppumietinnöstä

Pyydettynä lausuntonaan Tullihallitus kunnioittaen esittää seuraavaa:

Tullihallitus näkee Syyttäjälaitoksen rakenne- ja resurssityöryhmän työryhmän työn rikostorjunnan kokonaisuuden ja siihen sisältyvän tullirikostorjunnan tehokkuuden kannalta myönteisenä. 

Työryhmämietinnön eräisiin kannanottoihin Tullihallitus pyytää saada todeta seuraavaa:

Tullirikokset voidaan lähtökohtaisesti ryhmitellä samalla tavalla kuin työryhmä on jaotellut kaikki rikosasiat. Tullirikoksissakin voidaan katsoa olevan tavanomaisia rikosasioita, ”erittelemättömiä” asioita ja myös vaativia asioita. Esimerkkeinä viime mainituista ovat varsinkin järjestäytyneeseen rikollisuuteen liittyvät törkeät huumausainerikokset sekä liiketoiminnassa tapahtuvat törkeät veropetokset ja muut talousrikokset. 

Varsinkin Tullin tutkittavat talousrikokset edellyttävät juttuun nimettävältä syyttäjältä erityistä perehtyneisyyttä tulli- valmistevero- ja teollisoikeuslainsäädäntöön. Tullilainsäädäntö taas koostuu paitsi kansallisesta säädöstöstä, myös esimerkiksi suoraan sovellettavista  EU –säädöstöstä. Myös valmisteverosäännöstö on suurelta osiltaan EU –tasolla harmonisoitua. Tulli- ja valmisteverolainsäädännön hallinta ei sisältyne syyttäjiltä normaalisti edellytettävään ammattiosaamiseen siinä laajuudessa, kuin vaativien tullirikosjuttujen oikeuskäsittely sitä useimmiten edellyttäisi. Toisaalta tällaisia juttuja esiintyy sen verran harvoin suhteessa kaikkien rikosjuttujen määriin, ettei kaikkia syyttäjiä liene syytä tähän erityisalueeseen perusteellisesti kouluttaa. Sen sijaan Tullihallitus toivoo, että suunniteltaessa syyttäjälaitoksen rakenneuudistusta otettaisiin huomioon se, että ns. vaativia tullirikosjuttuja varten kuhunkin syyttäjäpiiriin nimetään tulliasioihin erityisesti perehdytettäviä syyttäjiä.

Työryhmän mietinnössä mainittuna ensisijaisena vaihtoehtona olisi 18 syyttäjäyksikön rakennejärjestely. Kussakin syyttäjäyksikössä vaativiin tullirikoksiin, erityisesti talousrikoksina käsiteltäviin tullirikoksiin perehtyneitä syyttäjiä tulisi olla vähintään 1 – 2. Luonnollisesti yksiköissä, joiden alueella on merkittävää maan rajan ylittävää liikennettä tai tullitoiminnan kannalta merkityksellistä taloudellista toimintaa, tulisi näihin rikoksiin perehtyneitä syyttäjiä olla jonkin verran enemmän.

Myös törkeiden huumausainerikosten osalta syyttäjäyksiköissä tulisi riittävästi erikoistuneita syyttäjiä.

Rakenneuudistusta kehitettäessä Tullihallitus esittää myös harkittavaksi, edellyttäisikö työryhmän mietinnössäkin mainitun esitutkintayhteistyön tehostaminen syyttäjien perehdyttämistä yleisemminkin tullirikosten erityispiirteisiin.

Tutkintapäällikkö			Esko Hirvonen

Tiedoksi: Johtaja Niskanen, valvontayksikön johtoryhmä