LAUSUNTO

				4.5.2005

Oikeusministeriö
PL 25
00023 VALTIONEUVOSTO

Viite	Oikeusministeriön lausuntopyyntö 2.3.2005 (5/66/2004) syyttäjälaitoksen 
rakenne- ja resurssityöryhmän välimietinnöstä (lausuntoja ja selvityksiä 2005:2)

Asia	Suomen Lakimiesliitto – Finlands Juristförbund ry:n lausunto

Viitekirjeessä pyydettynä lausuntonaan Suomen Lakimiesliitto – Finlands
Juristförbund ry esittää seuraavaa:

Työryhmän tehtävänä on ollut selvittää valtakunnansyyttäjäviraston ja paikallisten syyttäjäyksiköiden toimintaan tarvittavien resurssien määrää sekä tehdä syyttäjäntoiminnan tehostamiseksi tarvittavia lainsäädännöllisiä ja rakenteellisia muutosehdotuksia. Kysymyksessä oleva välimietintö koskee organisaatiorakennetta ja muilta osin selvitys valmistuu myöhemmin. Valtakunnansyyttäjänvirasto ei varsinaisesti, eräitä vähäisiä säädöstarkistusehdotuksia lukuun ottamatta, ole ollut työryhmän tarkastelun tai uudistusehdotusten kohteena.

Välimietinnön olennaisena sisältönä ovat esitykset syyttäjäyksiköiden koon suurentamiseksi. Perusteeksi on esitetty suurten yksiköiden etuja. Kun syyttäjälaitoksessa on nykyisinkin suuria yksiköitä, olisi ollut aiheellista vertailla näiden yksiköiden toiminnan tehokkuutta pienten yksiköiden tehokkuuteen. Välimietinnössä käsitelty Valtiontalouden tarkastusviraston raportti ei ainakaan merkittävästi tue käsityksiä suurten yksiköiden ehdottomasta edullisuudesta, kun viraston suorittama analyysi "vain on antanut viitteitä" siitä, että vasta riittävän suuri eli yli 20 syyttäjän yksikö olisi muita tehokkaampi tunnusluvuilla mitattuna. Työryhmä on todennut antavansa loppumietinnössään arvion hallintotyön vähenemisen aiheuttamasta työnsäästöstä ja sen muista vaikutuksista. Lakimiesliitto kantaa huolta valtionhallinnon eri viranomaisten yksikkökokojen jatkuvan kasvutrendin vaikutuksesta palvelujen saatavuuteen erityisesti syrjäseuduilla, joskin syyttäjäpalveluiden osalta tämä tarve on muita palveluja pienempi. Lakimiesliitto korostaa, että yksikkökoon suurentaminen ei voi olla itseisarvo, eikä suurentamista tule toteuttaa, ellei ole osoitettavista siitä koituvia selviä hyötyjä.

Lakimiesliitto, työryhmän tavoin, pitää tarkoituksenmukaisena syyttäjänorganisaation säilyttämistä nykyiseen tapaan kaksiportaisena. Työryhmän organisaatioehdotukset ovat omiaan tukemaan tätä pyrkimystä. Lakimiesliitto myös pitää tarkoituksenmukaisena luopumista nykyisenkaltaisesta yhteistoiminta-aluejärjestelmästä ja sen korvaamista varsinaisiin päällikkövirastoihin perustuvalla organisaatiolla. Työryhmä on asianmukaisesti esittänyt nykyisestä järjestelmästä aiheutuvat ongelmat.

Itse organisaatioon Lakimiesliitto ei ota kantaa varsinkaan, kun osa perustellulle kannanotolle tarpeellisesta selvitystyöstä on vielä kesken. Kuitenkin Lakimiesliitto korostaa sitä, että organisaatioratkaisuista riippumatta syyttäjällä tulisi olla toimipisteet samoilla paikkakunnilla, kuin esitutkintaa suorittavalla poliisilla. Olisi myös harkittava, tulisiko syyttäjäyksikköjen pitkällä tähtäyksellä vastata käräjäoikeuksien piirirajoja. Työryhmä onkin eri yhteyksissä esittänyt tämän mukaisia kannanottoja ja sen organisaatiorakennetta koskevat ehdotukset ovat tämän mukaisia.

Vielä Lakimiesliitto korostaa sitä, että uuden organisaation tulisi edistää syyttäjien palkkauksen jälkeenjääneisyyden korjaamista eikä missään tapauksessa syventää kuilua muihin vastaavan tason lainkäytössä ja hallinnossa toimiviin lakimiehiin. Siten esimerkiksi kaikissa niissä yksiköissä, joissa nykyinen johtavan
syyttäjän virkanimike muuttuisi joksikin muuksi, tulisi olla ainakin yksi syyttäjä, jonka palkkauksen tasoluokitus vastaisi nykyistä johtavan syyttäjän tasoa. Lakimiesliitto viittaa myös järjestöjen ja oikeusministeriön kesken tehtyyn sopimukseen syyttäjien asemasta ja palkkauksen kehittämisestä organisaatiota uudistettaessa. Toimenpiteisiin palkkauksen räikeimpien jälkeenjääneisyyksien korjaamiseksi olisi ryhdyttävä kiireellisesti.

SUOMEN LAKIMIESLIITTO – FINLANDS JURISTFÖRBUND RY

Jorma Tilander
toiminnanjohtaja