Tampereen kihlakunnan syyttäjänvirasto
Oikeusministeriö

21.4.2005 8/1/05
OI..
_21. 04. thi,
ad	6G ado%1
to»oö

Asia:	Syyttäjälaitoksen rakenne- ja resurssityöryhmän mietintö
Viite:	Lausuntopyyntö 2.3.2005 dnro 5/66/2004
1. YLEISIÄ KANTOJA
Tampereen syyttäjänvirasto kannattaa työryhmän pääajatusta syyttäjäntoiminnan keskittämisestä nykyistä suurempiin yksiköihin. Esitetyistä vaihtoehdoista paras on nykyisten yhteistoiminta-alueiden pohjalta muodostettava jaotus 18 syyttäjänvirastoon. Yhdymme työryhmän käsitykseen siitä, että syyttäjäntoimi tulee järjestää tällä tavoin valtion paikallishallinnon järjestämisen yleisistä linjauksista riippumatta.

Eräiden yksityiskohtien osalta joudumme esittämään myös kriittisiä ajatuksia:
•	Pidemmän ajan kuluessa suurempien yksiköiden tehtävät voidaan kyllä hoitaa nykyistä pienemmällä toimistohenkilöstöllä. Käytännön kokemus Pirkanmaan yhteistoiminta-alueelta osoittaa kuitenkin, että kansliatyön tehokas tasaaminen on vaikea tehtävä kun maantieteelliset etäisyydet toimipaikkojen välillä ovat suuret. Tämä ei tule olemaan sen helpompaa yhden yksikön sisälläkään, jos fyysinen hajanaisuus jatkuu. Pitkällä tähtäimellä on siis pyrittävä myös yhteen tai ainakin nykyistä harvempiin toimipisteisiin.
•	Esitutkintayhteistyön osalta puolestaan fyysisen läheisyyden merkitystä on ylikorostettu. Tehokas esitutkintayhteistyö on tärkeää, mutta se voidaan järjestää usealla eri tavalla. Pääosa yhteistyöstä on hoidettavissa ja hoidetaan nykyisinkin puhelimen, sähköpostin ja telekopiolaitteen avulla. Laajempaa yhteydenpitoa ja henkilökohtaista neuvottelukontaktia vaativat asiat eivät suinkaan ole päivittäisiä tai viikoittaisia tapauksia. Vähäinen matkustaminen niiden vuoksi ei ole ongelma. Tarvittaessa on täysin mandollista järjestää isompien tutkintayksiköiden yhteyteen myös vaihtuva syyttäjäpäivystys hieman Helsingin "piirisyyttäjä" –järjestelmän tapaan. Tästä esimerkki jäljempänä jaksossa 2.
•	Mandollisesti säilyviin paikallisiin toimipisteisiin ei tarvita varsinaista omaa esimiestä. Sen sijaan muodostuvissa uusissa suurissa yksiköissä pitäisi olla päällikön lisäksi yksi jaos- tai apulaispäällikön nimikkeellä toimiva, esimiesasemassa oleva syyttäjä. Esimerkiksi Pirkanmaalla on tällä hetkellä 25 syyttäjää ja 13 sihteeriä. Määrä on suuri yhden ihmisen yksin johdettavaksi, esimerkkinä pelkkä vuotuinen kehitys- ja arviointikeskustelujen käyminen vähintään 22 henkilön kanssa. Myös tätä ajatusta pyrin selkiyttämään jakson 2 esimerkillä.

2. PIRKANMAAN SYYTTÄJÄN VIRASTO 2.1. YLEISTÄ

Rakennetyöryhmän esityksen mukainen yhtenäinen virasto, joka muodostuu nykyisestä YT-alueesta. Virasto toimii jakaantuneena kahteen jaokseen.

Virastossa on kolme esimiesasemassa olevaa virkamiestä:
Viraston päällikkö, joka toimii samalla 1. jaoksen johtajana.
o Virastopäällikkö käy kehityskeskustelut ja tekee suoritusarvioinnit jaospäälliköstä, hallintosihteeristä sekä oman jaoksensa syyttäjistä. Jaospäällikkö, joka toimii toisen jaoksen johtajana.
o Jaospäällikkö käy kehityskeskustelut ja tekee suoritusarvioinnit jaoksensa syyttäjistä .
Hallintosihteeri, joka on kaikkien sihteerien (toimipaikasta riippumatta sekä 1 että 2 jaoksessa) lähiesimies ja käy mm. näiden kanssa kehityskeskustelut sekä tekee suoritusarvioinnit.

2.2. RAKENNE

Nykyisellä fyysisellä sijoittelulla toimiva rakenne voisi olla esimerkiksi:
VIRASTO-PÄÄLLIKKÖ

HALLINTO-SIHTEERI
Alueen kaikki
sihteerit
Tampereen toimipiste
Mäntän toimipiste
Kangasalan toimipiste
JAOS‑
PÄÄLLIKKÖ
	I	
Ikaalisten	Nokian	Valkeakosken	Vammalan
toimipiste	toimipiste	toimipiste	toimipiste
Jaoksessa I olisi tällöin 18 syyttäjää (1+15+2 aps), hallinnollinen sihteeri ja 6 muuta sihteeriä sekä jaoksessa II vastaavasti 8 syyttäjää ja 6 sihteeriä.

2.3. VAIHTOEHTO

Vaikka käräjäoikeusjaotus ja poliisilaitosten sijoittelu säilyisivät nykyisellään, saataisiin henkilökuntaa Tampereelle keskittämällä erityisesti kansliatyön kannalta toimivampi rakenne: Tampere	18 syyttäjää ja 7 tai 8 sihteeriä sekä hallinnollinen sihteeri.

Valkeakoski	2 ja 1 tai 2
Ikaalinen	2 ja 1
Vammala	1 ja 1
Mänttä	1 ja 1
Kangasala	1 ja 0
Nokia	1 ja 0
Nokian syyttäjän ajattelisin tässä mallissa luontevimmin olevan vaihtuva "päivystäjä". Muualla tilanne säilyisi nykyisellään. Nokialla olisi jokaisena arkipäivänä paikalla yksi syyttäjä koko virka-ajan. Kun kyseinen "päivystys" hoidetaan istuntopäivien tapaan kiertävällä päiväkohtaisella vuorottelulla oppivat myös tamperelaiset syyttäjät ja nokialaiset poliisit kunnolla tuntemaan toisensa. Jututhan Nokialta tulevat jo nyt osin myös Tampereen syyttäjille.

Jaosjako olisi tällä vaihtoehtorakenteella luontevaa tehdä hieman edellä esitetystä poiketen. En mene siihen tässä lähemmin, mutta jaospäällikön pitäisi olla kymmenkunnan syyttäjän esimies. Jos sivutoimipisteeseen jää useampia syyttäjiä, heistä vanhempi suorittaisi mandollisen juttujaon ja muita vastaavia tehtäviä (jaos)päällikön ohjeiden mukaisesti. "vanhemman syyttäjän" asemaan ei liittyisi varsinaista esimiehisyyttä tai päällikkyyttä vaan kysymys olisi tehtävien delegoinnista. Vastaavan vaativuustason asioita ja laajempiakin kokonaisuuksia on Tampereen toimipisteessä jo nykyisin uskottu vanhemmille syyttäjille ilman muodollista esimiesasemaa.

3. VAIHEITTAINEN KEHITTÄMINEN

Mikäli rakenne- ja resurssityöryhmän esittämiä muutoksia ei toteuteta kerralla, luonteva vaiheistus etenemiselle kohti uusia rakenteita olisi seuraava:

Vaiheessa I yhdistetään
Tampere+ ja Mänttä
Nokia+ ja Ikaalinen.
Sopiva toimeenpanoajankohta on vuosi 2006.

Vaiheessa II yhdistetään
Nokia+ ja Valkeakoski.
Sopiva toimeenpanoajankohta on aikaisintaan vuosi 2007.

Vaiheessa III yhdistetään Tampere+ ja Nokia+.
Sopiva toimeenpanoajankohta on edellisten jälkeen.

Lopputuloksena, oikeammin jatkokehityksen lähtökohtana, on yhtenäinen Pirkanmaan syyttäjänvirasto yllä kaavailluissa muodoissaan.
Jouko Nurminen
johtava kihlakunnansyyttäjä