JYVÄSKYLÄN SYYTTÄJÄNVIRASTO		Oikeusministeriö
Johtava kihlakunnansyyttäjä Martti Porvali		PL 25	
Vapaudenkatu 54, 44100 JYVÄSKYLÄ			00023 VALTIONEUVOSTO
p. 010 36 26 701 f. 010 36 26 720

Viite:	lausuntopyyntönne			28.4.2005
	2.3.2005 dnro 5/66/2004	

Asia:	lausunto syyttäjälaitoksen
	rakenne- ja resurssityöryhmän
	välimietinnöstä

Lausuntonani syyttäjälaitoksen resurssi- ja rakennetyöryhmän välimietinnöstä esitän kunnioittaen seuraavaa:

Työryhmän esitys

Työryhmä on selvityksessään päätynyt siihen, että syyttäjälaitoksen kaksiportaisuuteen ei esitetä muutoksia.   Johto- ja ohjaussuhteet jäisivät ennalleen.   Sen sijaan syyttäjäyksiköiden kokoa ja rakennetta työryhmä esittää muutettavaksi siten, että yksiköiden lukumäärä vähennetään 18:aan taikka 31:een.  Samalla kaikki yksiköt muutetaan kihlakuntajaosta erillisiksi virastoiksi.   Työryhmä katsoo nämä vaihtoehdot paremmiksi kuin nykyisen järjestelmän kehittämisen esim. vähentämällä vain muutamia yhden syyttäjän yksiköitä ja kehittämällä yhteistoimintaa lainsäädännöllä ja muilla määräyksillä.

Kummassakin työryhmän esittämässä keskitetymmässä vaihtoehdossa nykyisestä Keski-Suomen yhteistoiminta-alueesta tulisi Keski-Suomen taikka Jyväskylän syyttäjävirasto.  Virastolla olisi Jyväskylän lisäksi toimipaikat Äänekoskella ja Jämsässä.   Yksikköjen virkamiehiä ei irtisanottaisi eikä pakotettaisi siirtymään viraston keskuspaikkaan Jyväskylään.

Työryhmän esityksen vaikutukset Keski-Suomessa

Yleistä

Keski-Suomen maakunnan syyttäjäyksiköt muodostavat kukin toimivan kokonaisuuden paikallisten poliisilaitosten ja tuomioistuinten kanssa.  Jämsän syyttäjäosaston toimialue on Muuramen kuntaa lukuunottamatta sama kuin Jämsän poliisilaitoksen ja Jämsän käräjäoikeuden.  Jyväskylän poliisi lähettää Muuramen jutut yhtä poikkeustapausta lukuunottamatta suoraan Jämsän syyttäjäosastolle syyteharkintaan.   Äänekosken syyttäjäosaston toimialue on sama kuin Saarijärven ja Äänekosken poliisilaitosten sekä Äänekosken käräjäoikeuden.   Jyväskylän syyttäjänvirasto hoitaa syyttäjätoimen Keuruun kihlakunnan ja Jyväskylän kihlakunnan alueella Hankasalmen kuntaa lukuunottamatta.  Hankasalmen asioiden syyteharkinta suoritetaan Pieksämäen syyttäjäosaston kanssa tehdyllä sopimuksella Pieksämäen kihlakunnan syyttäjäosastossa.

Keski-Suomessa on kaikkiaan 14 syyttäjää ja 9 toimistosihteeriä, joista yksi Jyväskylässä on osastosihteeri.  Jyväskylässä on 8 syyttäjää ja apulaissyyttäjä sekä 6 toimistosihteeriä,  Jämsässä 2 syyttäjää ja toimistosihteeri, Äänekoskella 3 syyttäjää ja 2 toimistosihteeriä.

Keski-Suomen syyttäjäyksiköt muodostavat hyvin toimivan syyttäjätoimen yhteistoiminta-alueen.

Johto- ja ohjaussuhteet

Valtakunnansyyttäjän viraston kannalta syyttäjäntoimen johtaminen ja ohjaaminen helpottuisi, kun sen ei tarvitsisi asioida kuin yhden yksikön kanssa.   Tulosohjaus sujuisi valtakunnansyyttäjän viraston kannalta vaivattomimmin ja yksiköiden vertailukelpoisuus varmaan paranisi, kun yksiköt olisivat ainakin jossakin mielessä vertailukelpoisempia kuin nyt.   Kun yhteistoiminta alkuhankaluuksien jälkeen on Keski-Suomen alueella toiminut hyvin, ei yksikköjen ja yt-päällikön päällekkäisestä vallasta ja vastuusta ole tullut minkäänlaista ongelmaa.  Tämä koskee myös syyteasioiden jakamista yksikköjen välillä.   

Työmäärien tasaisesta jakautumisesta

Nykyisinkin työmäärät jakautuvat yksiköiden kesken erittäin tasaisesti.   Esimerkkinä on  alkuvuoden 2005 työmäärät (25.4.2005 mennessä):

Yksikkö		Saapuneet	/sjä	Avoimet 	/sjä
		    asiat		    asiat

Jyväskylä		     673	 84	     274	34
Jämsä		     166	 83	       50	25
Äänekoski		     265	 88	       74	25
Yt-alue		  1.104	 85	     398	31 tai
			 79*		28*

* =  Muut luvut laskettu pitäen Jyväskylän syyttäjien lukumääränä 8:aa, mutta *-merkityt luvut laskettu pitäen Jyväskylän syyttäjien lukumääränä 9:ää.

Työryhmä nähdäkseni olettaa niin, että suuremmista yksiköistä avustetaan pienempiä yksikköjä.  Näin ei kuitenkaan Keski-Suomessa ole vielä käynyt.   Pienemmät yksiköt ovat kyllä auttaneet suurimman yksikön avoinna olevien asioiden pudottamisessa kohtuulliselle tasolle.  Tavoitteena pidän, että  Jyväskylän avointen asioiden määrä saadaan pysymään jatkuvasti alle 200.    Työmäärän tasainen jakautuminen pystytään järjestämään nyt yhtä hyvin kuin työryhmän esittämien muutosten jälkeenkin.

Henkilöstön erikoistuminen

Työryhmä toteaa aivan oikein, että syyttäjätoimen painopisteen on oltava paikallistasolla.   Tästä ei kuitenkaan voida kaikissa olosuhteissa pitää kiinni.   Jyväskylän syyttäjänvirastossa on talousrikossyyttäjä.   Hänelle periaatteessa juttuja pitäisi tulla myös Päijät-Hämeestä, mutta sieltä ei ole juttuja tullut.   Hänen toimialueensa on käytännössä vain Keski-Suomi.  Vuoden 2005 aikana 25.4. mennessä hänelle on tullut 1 uusi juttu.   

Tämä ei tarkoita sitä, etteikö hänellä olisi töitä vielä vanhoissakin jutuissa ja uusia vaativia juttuja on tulossa.  Tämä kuitenkin osoittaa, että joissakin tapauksissa nykyiset yhteistoiminta-alueetkin ovat liian pieniä alueita erikoissyyttäjien toimialueeksi, jos edellytetään, että he hoitavat vain vaativia talousrikosasioita.   Muunlaisille erikoissyyttäjille Keski-Suomen alueelta ei löydy juttuja riittävästi.

Nykyiset erikoissyyttäjät ja avainsyyttäjäjärjestelmä takaavat riittävän asiantuntemuksen Keski-Suomen yhteistoiminta-alueelle.   Avainsyyttäjiä pitäisi saada tältä omalta alueelta.   Avainsyyttäjäksi ryhtymistä haittaa ennenkaikkea syyttäjien tämänhetkinen työpaine.   Pienellä syyttäjäresurssien lisäyksellä avainsyyttäjiksi hakeutuvia riittäisi paremmin.

Hallinnon keventäminen

Kun Keski-Suomesta tulee yksi syyttäjäyksikkö, hallinto ei kevene, vaan se täällä Jyväskylässä lisääntyy.  Se, mikä tulee lisää, ei ole pois muilta syyttäjäyksiköiltä, vaan kihlakunnanvirastoilta.  Uusien syyttäjävirastojen taloushallinto joka tapauksessa lisääntyy.   Mikä apu tähän on tulevista palvelukeskuksista, jää nähtäväksi.

Palvelujen tarjonta ja sidosryhmäyhteistyö

Kun syyttäjälaitoksen toimipaikat säilyvät Keski-Suomessa ennallaan, ei palvelujen tarjontaan tule mitään muutosta.  Sama koskee sidosryhmäyhteistyötä.  Yhteistyötä tehdään pääasiassa paikallisesti.  Keski-Suomessa poliisin ja tuomioistuinlaitoksen kanssa tehdään yhteistyötä myös maakunnallisesti.  Yhteistyössä on aina tehostamisen varaa.  Siksi koko alueella etsitään ja kokeillaan uusia toimintamuotoja entistä tarkoituksenmukaisempien yhteistyömuotojen löytämiseksi.

Syyttäjätoiminnan oikeudellinen laatu ja yhdenmukaisuus

Vaikka yhteistoiminta-alueesta tehdään yksi syyttäjäyksikkö, se ei muuta niitä menetelmiä, joilla syyttätoiminnan laatua yritämme kohottaa ja yhdenmukaistaa syyttäjäkäytäntöjä.   Yhdeksi yksiköksi muuttuminen tuskin oleellisesti edistää  syyttäjien työtapojen yhtenäistämistä.

Syyttäjäyksikön koon merkityksestä

Syyttäjäyksikön koolla ei ole ihan niin suurta merkitystä, minkä työryhmä asialle antaa.  Työryhmä ei ole selvittänyt, kuinka paljon pienet yksiköt apua tarvitsevat.  Keski-Suomen kokemuksilla pienissä yksiköissä syyttäjien sidonnaisuus esim. käräjäpäiviin ei ole niin suuri kuin suurissa yksiköissä, vaikka syyttäjillä on sama määrä juttuja vuosittain käsiteltävänä.    Ainakin tilastojen valossa pienemmät yksiköt toimivat tehokkaammin kuin suuret yksiköt.   Työryhmän mietinnön mukaan valtiontalouden tarkastusvirasto pitää tunnuslukujen mukaan tehokkaimpana noin 20 syyttäjän yksikköä.  Koska tilastot eivät tätä osoita, olisi työryhmä voinut tavalla taikka toisella näyttää tämän käsityskannan paikkansapitävyyden taikka paikkansapitämättömyyden.

Yhteenveto

Työryhmän esitykset eivät aiheuta syyttäjätoimeen Keski-Suomessa ulospäin näkyviä muutoksia.  Työryhmän esityksien mukaisilla uudistuksilla ei ole oleellista vaikutusta syyttäjätoimen hoitamiseen Keski-Suomessa.    Edellä kerrotuilla perusteilla sillä, tuleeko maahan 18 vai 31 syyttäjäyksikköä, ei ole vaikutusta Keski-Suomen alueella syyttäjätoimen hoitamiseen.  Nykyinenkään organisaatio ei haittaa syyttäjätoimen hoitamista Keski-Suomen alueella.

Martti Porvali
johtava kihlakunnansyyttäjä