pWrapPolygonVertices8;9;(0,0);(0,19817);(6772,19817);(6772,21605);(15326,21605);(15326,12057);(21608,12057);(21608,0);(0,0);fBehindDocument0
28.4.2005 ad 5

Ok 0t6- o0

ö0)1	1 

2oodli

KAJAANIN KIHLAKUNNANVIRASTO Syyttäjäosasto
Oikeusministeriö PL 25
00023 VALTIONEUVOSTO
Viite Oikeusministeriön lausuntopyyntö 2.3.2005 5/66/2004
LAUSUNTO SYYTTAJALAITOKSEN RAKENNE- JA RESURSSITYORYHMAN VALIMIETINNOSTA

Esitän Kajaanin kihlakunnnanviraston syyttäjäosaston lausuntona asiasta seuraavaa:

Työryhmä esittää paikallisen syyttäjätoimen järjestämisestä kolmea erilaista organisaatiomallia. Ensimmäisen vaihtoehdon mukaan nykyisistä yhteistoiminta-alueista muodostettaisiin syyttäjävirastot. Tämä malli tarkoittaisi käytännössä 18 paikallisen syyttäjäyksikön perustamista valtakuntaan, joista Oulun läänin yhteistoiminta-alue muodostaisi yhden syyttäjäyksikön. Toisen vaihtoehdon mukaan pienet syyttäjäyksiköt määrättäisiin täydelliseen yhteistoimintaan keskenään tai jonkin suuremman yksikön kanssa. Tässä vaihtoehdossa syyttäjäyksiköiden määrä olisi noin 30, joista Oulun yhteistoiminta-alueelle tulisi kolme yksikköä. Kajaani määrättäisiin hoitamaan tässä mallissa Kuusamon kihlakunnan syyttäjäntehtävät ja nykyisin Kuusamon syyttäjäyksikön hoidettavana olevat Pudasjärven kihlakunnan syyttäjäntehtävät siirtyisivät Oulun syyttäjäyksikön hoidettaviksi. Kolmannessa mallissa esitetään yhteistoimintapäällikön toimivallan lisäämistä mm. siten, että yt-päällikkö voisi määrätä juttujen tasaamisesta yksiköiden kesken.

Seuraavassa tarkastellaan esitettyjä vaihtoehtoja erikseen. 1. Syyttäjänvirastot nykyisistä yhteistoiminta-alueista

Esitetty malli tarkoittaa Oulun läänin yhteistoiminta-alueen osalta sitä, että nykyiset kuusi syyttäjäyksikköä muodostaisivat yhden
Osoite	Puhelin	Faksi	sähköposti Kalliokatu 4 II krs.,
PL 257	(08) 61631/vaihde (08) 616 3824	kajaani.sy@om.fi 87101 KAJAANI

2

Osoite
Kalliokatu 4 II krs., PL 257

Puhelin	Faksi	sähköposti

KAJAANIN KIHLAKUNNANVIRASTO Syyttäjäosasto
28.4.2005
syyttäjänviraston, jonka sijoituskuntana olisi Oulu. Paikallistoimistot jäisivät Haapajärvelle, Kajaaniin, Kuusamoon Raaheen ja Ylivieskaan.

Periaatteessa tämä malli sopinee useimmille yhteistoiminta-alueille. Mikäli tarkoituksena on perustaa mandollisimman laajoja syyttäjäyksiköitä niin yhteistoiminta-alueiden muodostaminen yhdeksi syyttäjäyksiköksi on yksi malli. Valtakunnansyyttäjäviraston näkökulmasta johtaminen on sitä yksinkertaisempaa mitä vähemmän johdettavia yksiköitä on.

Syyttäjäyksikön näkökulmasta voidaan kuitenkin asettaa kyseenalaiseksi se, voidaanko pelkästään syyttäjäyksikön kokoa pitää ratkaisevana tehtävien tarkoituksenmukaisen hoitamisen ja tehokkaan toiminnan kannalta. On selvää, että pienten syyttäjäyksikköjen ongelmat ovat niin ilmeiset, että tavoitteena tulee olla yksikkökoon selvä suurentaminen. Selvää on myös se, että yksiköiden kokoa suurentamalla ja hallintoa keskittämällä voidaan resursseja vapauttaa jonkin verran enemmän substanssiasioiden hoitoon. Käsitykseni mukaan tätä kautta saatava säästö ei ole kuitenkaan kovin merkittävä, koska alueella tulee toimimaan joka tapauksessa useita paikallistoimistoja, josta erilaisia tietoja joudutaan toimittamaan keskus-paikkaan. Tämä voi osaltaan lisätä byrokratiaa. Lisäksi yhteisten kokoontumisten tarve tulee kasvamaan ja tämä vie enemmän työaikaa pitkien matkojen takia. Iso yksikkö olisi helpompi hallita, jos henkilöstöresurssit olisi keskitetty yhteen paikkaan.

Oulun läänin yt-alueen osalta on korostettava sitä, että alue on maantieteellisesti erittäin laaja. Alueella on syyttäjiä noin 25 ja kansliahenkilökuntaa 16 eli yhteensä yli 40, joista noin puolet on sijoitettu Oulun syyttäjäyksikköön, kandeksan Kajaaniin ja loput kanden syyttäjän yksiköihin. Alue ja resurssien määrä on niin suuri, että on kyseenalaista, voidaanko tällaista aluetta hoitaa tehokkaimmin yhden syyttäjäyksikön mallin pohjalta. Etäisyydet esim. Kajaanista Ouluun on vajaat 200 km ja ääripäässään Kuusamon ja Ylivieskan syyttäjäyksiköiden etäisyys yli 300 km. Syyttäjäyksikön tulisi olla kooltaan sellainen, että tosiasiallinen yhteistoiminta, mm. juttujen hoitaminen toisen yksikön toimesta, tulisi mandolliseksi. Merkityksetön ei ole myöskään se työntekijöiden motivaatioon vaikuttava hyvin subjektiivinen asia, että pienemmässä yksikössä on helpompaa saada aikaan eräänlainen "urakkahenki" eli me hoidetaan oman yksikön asiat. Tämä ei ole välttämättä yhtä helppoa

3

Osoite
Kalliokatu 4 II krs., PL 257

Puhelin	Faksi	sähköposti

KAJAANIN KIHLAKUNNANVIRASTO Syyttäjäosasto
28.4.2005
isossa yksikössä, jossa syyttäjät työskentelevät hajallaan useassa eri toimipisteessä. Reviiriajattelu elää pitkään.

Käytännössä on todettu, että jo Kajaanin kokoisessa syyttäjäyksikössä, jossa on neljä kihlakunnansyyttäjää ja apulaissyyttäjä, pystytään hoitamaan yllättävistä työtilanteista ja sairaslomista johtuvia sijaisuuksia. Mielestäni ihanteellinen syyttäjäyksikön koko olisi 6-8 syyttäjää. Tämä mandollistaa toisaalta asioiden hoidon poikkeustilanteissa ja toisaalta on kokonsa puolesta hyvin hallittavissa.

2. Syyttäjänvirastoia noin 30

Tämä malli tarkoittaisi Oulun läänin yhteistoiminta-alueen kannalta sitä, että alueelle tulisi kolme syyttäjäyksikköä eli Oulun, Kajaanin ja Raahen syyttäjäyksiköt. Oulun syyttäjäyksikkö on kuluvan vuoden alusta määrätty hoitamaan syyttäjäntehtävät myös Haukiputaan ja Limingan kihlakuntien alueella, joten Oulun syyttäjäyksikön kannalta tämä vaihtoehto tarkoittaisi sitä, että Oulun hoidettavaksi tulisi lisäksi Pudasjärven kihlakunnan syyttäjäntehtävät. Kajaanin ja Kuusamon osalta tämä tarkoittaisi yhden syyttäjäyksikön perustamisesta itärajan pintaan kun Kuusamon syyttäjäyksikkö yhdistettäisiin Kajaaniin. Syyttäjien määrä tulisi olemaan seitsemän, joista yksi apulaissyyttäjä sekä neljä kansliahenkilöstöön kuuluvaa. Vaikka etäisyys Kajaanin ja Kuusamon välillä on myös suuri (noin 200 km), olisi tämä alue kuitenkin alueena helpommin hallittavissa oleva kuin laaja nykyinen Oulun yhteistoiminta-alue. Mandollisesti tarvittava juttujen tasaaminen voisi tapahtua esim. siten, että Kuusamon syyttäjät hoitaisivat kaikki Kuusamon käräjäoikeudessa käsiteltävät asiat eli myös Suomussalmen istuntopaikassa käsiteltävät asiat. Nykyisin Suomussalmen istunnot hoidetaan Kajaanin syyttäjien toimesta. Jako olisi selkeä ja tällöin kummankin yksikön syyttäjät asioisivat yhden käräjäoikeuden ja yhden hovioikeuden kanssa.

Jos Pudasjärven kihlakunnan syyteasiat siirtyvät Oulun syyttäjäyksikön hoidettavaksi, tulee Oulun tämä huomioida Oulun syyttäjäyksikön resurssimitoituksessa. Tätä harkittaessa tulee huomioida myös nykyinen Oulun syyttäjäyksikön vaikea työtilanne.

Kuusamon syyttäjäyksikköön saapuvien asioiden määrä on syyttä-jää kohden laskettuna yt-alueen korkeimpia. Kajaanin osalta tilanne on samansuuntainen ja kun lisäksi huomioidaan Kajaanin syyttäjien hoidettavana olevat lisätehtävät, kuten tutkinnanjohtajan, avainsyyttäjän, apulaissyyttäjän tutorin, yt-päällikön ja

4

KAJAANIN KIHLAKUNNANVIRASTO Syyttäjäosasto
28.4.2005
kihlakunnannimismiehen tehtävät, tulee alueen syyttäjäresurssit säilyttää myös tässä mallissa entisellään. Kun vielä huomioidaan molempien syyttäjäyksiköiden pitkät ja aikaavievät virkamatkat, on molempien syyttäjäyksiköiden nykyinen työtaakka resursseihin nähden liian suuri. Nykyinen työtilanne on kuitenkin molemmissa yksiköissä tällä hetkellä hallinnassa.

Mielestäni Kajaanin kannalta tarkoituksenmukaisin vaihtoehto olisi työryhmän esittämä 30 syyttäjäyksikön vaihtoehto. Tämä malli tarkoittaisi käytännössä myös sitä, että nykyisenmuotoinen tai mandollisesti yt-päällikön toimivaltuuksia lisäämällä tapahtuva yhteistoiminta nykyisellä yhteistoiminta-alueella voisi jatkua. Kun tästä on jo yli kanden vuoden kokemus uskon, että yhteistoiminta tulisi myös jatkossa toimimaan hyvin. Tärkeää on, että erityissyyttäjien palvelut ovat myös jatkossa kaikkien syyttäjien käytettävissä ja että mm. alueryhmätoiminta jatkuu nykyisessä muodossaan.

3. Yt-päällikön toimivallan lisääminen
Yt-päällikön asema nykyisessä kaksiportaisessa järjestelmässä on ongelmallinen erityisesti toimivallan kannalta toisaalta suhteessa johtaviin kihlakunnansyyttäjiin ja myös valtakunnansyyttäjään. Organisaatio tulisi rakentaa mandollisimman selkeäksi ja vastuusuhteiltaan selväksi. Jos syyttäjälaitosta on tarkoitus johtaa kaksiportaisen mallin pohjalta, tulisi organisaatio järjestää myös tällaiseksi. Yhteistoiminta ei periaatteelliselta kannalta sovi nykyiseen johtamismalliin, vaikkakin käytännön tarpeiden kannalta ja erityisesti syyttäjälaitoksen johtamisen kannalta nykyinen yhteistoimintamalli on ymmärrettävä. Paras vaihtoehto olisi suurentaa yksiköiden kokoa, jolloin kullakin syyttäjäyksiköillä olisi päällikkö, joka yksin vastaa päällikölle kuuluvista tehtävistä. Jos yt-päällikön toimivaltuuksia lisätään, saattaa tämä periaatteellisten ongelmien lisäksi aiheuttaa toimivaltaongelmia myös käytännön tasolla. Mikä tässä mallissa on syyttäjäyksikön päällikön eli johtavan kihlakunnan-syyttäjän rooli ja vastuu? Tuleeko päälliköstä päällikkö ilman toimi-valtaa? Jos tähän ei-toivottuun malliin mennään, on ensiarvoisen tärkeää, että eri toimijoiden toimivaltasuhteet järjestetään mandollisimman selkeiksi.	<
Johtava kihlakunnansyyttäjä

Osoite
Kalliokatu 4 II krs., PL 257
87101 KAJAANI

Puhelin	Faksi	sähköposti
(08) 61631/vaihde (08) 616 3824	kajaani.sy@om.fi