Savonlinnan kihlakunnanvirasto		14.03.2005 
Syyttäjäosasto				LAUSUNTO
Johtava kihlakunnansyyttäjä Päivi Markus
Tottinkatu 9
57130  SAVONLINNA
Puh. 010 3627102
Faksi 010 3627101
Gsm 0400 659 519
Sähköposti  savonlinna.sy@om.fi

OIKEUSMINISTERIÖ
PL 25
0023  Valtioneuvosto

ASIA:		
Lausunto syyttäjälaitoksen rakenne- ja resurssityöryhmän välimietinnöstä
		
Kannatan lämpimästi sitä, että nykyisistä yhteistoiminta-alueista muodostettaisiin omat, syyttäjänvirastoiksi nimettävät syyttäjäyksiköt.  Etelä-Savon yhteistoiminta-alueen osalta pitäisin suotavana, että muodostettavaan syyttäjänvirastoon kuuluisi Mikkelin, Pieksämäen ja Savonlinnan lisäksi Varkaus. Varkauden johtavalta syyttäjältä saamani tiedon mukaan Varkaus on asiasta samaa mieltä, jos tällaiseen rakenneratkaisuun päädytään.

Välimietinnössä katsotaan, että tällä saavutetaan jäljempänä mainitut edut, omat kommenttini niiden jälkeen.

1) Hallinnon keventäminen
Tämä on lienee totta, koska hallintoa hoidetaan sitten yhdessä paikassa ja yhden päällikön toimesta. Nykyisinhän sitä hoidetaan jokaisessa alueen yksikössä kukin omaansa. Tästä tosin seuraa ilmeisesti se, että hallinto kasvaa uuden syyttäjänviraston päälliköllä sellaiseksi, että hänen mahdollisuutensa hoitaa substanssia vähenevät lähes olemattomiin ? Toisaalta vastapainona tälle “menetykselle” on se, että nykyiset johtavat kihlakunnansyyttäjät siirtyvät työskentelemään pelkästään substanssin parissa.

2) Resurssien vapautuminen varsinaisiin syyttäjäntehtäviin
Tällä tarkoitettaneen sitä, että suurin osa nykyisistä johtavista kihlakunnansyyttäjistä siirtyisi työskentelemään pelkästään substanssin parissa hallintotehtävien jäädessä heiltä pois. Muulla tavoin on vaikea ymmärtää, miten resursseja vapautuisi, jos täysin uusia virkoja ei ole tarkoitus uudistuksen yhteydessä perustaa. Hiukan myös oudoksuttaa sanonta, että resursseja “vapautuu”, koska en ymmärrä, missä ne ovat tähän asti olleet. Esim. pienten virastojen johtavat syyttäjät kyllä tekevät substanssia tällä hetkellä aivan samassa määrin kuin “rivisyyttäjätkin”. 

3) Työmäärien tasainen jakautuminen
Työmäärien pitäisi teoriassa olla tasaisesti jakaantuneita yhteistoiminta-alueiden sisällä jo nyt, mutta ilmeisesti johtavat kihlakunnnsyyttäjät mustasukkaisesti varjelevat omaa virastoaan ja työmäärä todellisuudessa jakaantuu myös yhteistoiminta-alueilla epätasaisesti. Yhteistoiminta-alueen päälliköllähän ei ole tällä hetkellä toimivaltuuksia määrätä asiasta yksin; todelliasta päätäntävaltaa on kyllä johtoryhmällä, mutta ongelmana on se, että johtoryhmään kuuluvat yleensä juuri nuo em. johtavat kihlakunnansyyttäjät. Toisinsanoen työryhmän esitys johtaisi siihen, että viraston yhdellä päälliköllä on sitten valta jakaa jutut tasaisesti entisellä yhteistoiminta-alueella. Tämä on kannatettavaa ja suositeltavaa - ja itsestäänselvää. (Eri asia on tietysti sitten se, että juttujen määrä tulee jatkossakin jakaantumaan epätasaisesti eri syyttäjänvirastojen kesken.) Toisaalta on muistettava, että täällä maakunnassa on pitkät välimatkat. Tässä vaiheessa on vähän vaikea nähdä sitä mahdollista voittoa työmäärien tasaisessa jakautumisessa, jos pitkän matkan päästä oleva syyttäjä tulee toiselle paikkakunnalle syyttämään käräjäpäiviä.

4) Erityisasiantuntemuksen kehittäminen ja tehokas kohdentaminen
Näiltä osin voi yhtyä siihen, että tehokas erikoistuminen edellyttää riittävän laajaa toimialuetta. Mielestäni rakennemuutos ei kuitenkaan mitenkään merkittävästi edesauta erityisosaamisen kehittämistä tai kohdentamista, koska syyttäjäresurssit kuitenkin ovat samat kuin aikaisemminkin. Tietysti uusien syyttäjänvirastojen päälliköt voivat suoraa jakaa tiettyjä erityisosaamista vaativia juttuja suoraan virastonsa avain- ja erityissyyttäjille, mutta lieneekö tässä mitään sellaista uutta, että toiminta merkittävästi sen myötä kehittyisi. Muut saavutettavat edut ovat kuitenkin niin merkittäviä, että vaikka tätä vaikutusta ei tapahtuisikaan työryhmän unelmoimalla tavalla, ei uudistus siihen vesittyne.

5) Syyttäjätoimen ohjaus ja valvonta tehostuisi ja jäntevöityisi
Tämä on täysin selvää, koska raportoivien yksiköiden määrä olennaisesti vähenisi. Johtamisen välineitä tulisi kuitenkin jatkossa käyttää tehokkaammin kuin nyt (erilaisten uusien tunnuslukujen ja mittaamistapojen lisääminen/kehittäminen -  esim. miten mitataan esitutkintayhteistyön tehokkuutta - , Tarmon hyväksikäyttö jne. näitä voisi luetella lukuisia). Tämä vaikutus lieneekin varsinainen syy uudistuksen tekemiseen.

Tämä lausunto on koottu syyttäjäosaston henkilökunnan mielipiteistä, kaikilla on ollut tilaisuus lausua välimietinnöstä.

Päivi Markus
johtava kihlakunnansyyttäjä
Savonlinna