RAISION KIHLAKUNNANVIRASTON
SYYTTÄJÄOSASTO
Nallinkatu 8
PL 15
21201 RAISIO
puh. 010 362 5300, fax 010 362 5301

OIKEUSMINISTERIÖ
Kriminaalipoliittinen osasto
PL 25
00023  VALTIONEUVOSTO

Viite:	lausuntopyyntö 15.6.2005

Asia:	lausunto

		Pyydettynä lausuntona Syyttäjälaitoksen rakenne- ja resurssityöryhmän 			loppumietintöön esitän kunnioittaen seuraavaa:

		Olen antanut Syyttäjälaitoksen rakenne- ja resurssityöryhmän välimietin-			nön johdosta lausunnon 19.4.2005. Viittaan mainitussa lausunnossa totea-			maani eikä loppumietintö anna aihetta muuttaa välimietinnön johdosta 			antamani lausunnon sisältöä.

		Seuraavassa totean työryhmän yksittäisistä kannanotoista seuraavaa:

		Työryhmä on loppumietinnössään pohtinut ehdotetun kirjallisen menette-			lyn vaikutuksia syyttäjän työmäärään ja työryhmä on aivan oikein korosta-			nut laskelmiin liittyviä merkittäviä epävarmuustekijöitä. Totean vielä 			erikseen tältä osin, että laskelmissa on lähdetty siitä, että kirjallisen menet-			telyn käyttö vähentäisi syyttäjien istuntopäivien lukumäärää. Näin ei kyllä 			käytännössä välttämättä käy. Tällä hetkellä syyttäjällä on esimerkiksi 			Vakka-Suomen käräjäoikeudessa säännönmukaisesti yksi istuntopäivä 			viikossa, johon tulevat ylimääräisinä päivinä vankeja ja nuoria koskevien 			juttujen istuntopäivät. Syyttäjän käräjäoikeudelle lähettämä juttu tulee esille 		keskimäärin ehkä noin kahden kuukauden kuluessa ja jos istunnossa 			käsiteltävien juttujen lukumäärä uuden kirjallisen menettelyn myötä 			vähenisi, on todennäköistä, että istuntopäivien lukumäärää ei sinänsä 			vähennetä, vaan jutut tulevat vaan nopeammin esille, siis esimerkiksi 			kuukauden kuluessa. Tällöin syyttäjän työmäärä ei vähenisi lainkaan, koska 		istuntopäivien lukumäärä pysyisi ennallaan.

		Toiseksi työryhmä toteaa, että nykyisin haastehakemuksen kirjoittamisen 			jälkeen syyttäjän on vielä perehdyttävä uudelleen juttuihin, jotta hän voi 			täysipainoisesti ajaa asioita käräjäoikeudessa. Koska ehdotetussa menette-			lyssä tulisi todennäköisesti käsiteltäväksi pienehköjä myönnettyjä juttuja, 			pidän tästä uudesta menettelystä aiheutuvaa työmäärän säästöä 				minimaalisena.

		Paikallisen syyttäjätoimen rakenneuudistuksen osalta työryhmä on 				todennut, että johto- ja hallintotehtäviin käytettävä aika vähenisi uudessa 			yksikössä. Johto- ja hallintotehtäviin kuuluvat myös erilaiset työpaikan 			kokoukset ja suuremman yksikön perustamisen myötä on oletettavaa, että 			erilaisten kokousten määrä ja niihin käytettävä matka-aika lisääntyy, joten 			johto- ja hallintotehtäviin käytettävä työmäärä ei oletettavasti vähene ottaen 		lisäksi huomioon sen, että tällä hetkelläkin johtavat kihlakunnansyyttäjät 			tekevät tällä alueella määrällisesti saman verran syyteharkinta-asioita kuin 			toisetkin syyttäjät ja johto- ja hallintotehtävät on siten hoidettu “ylitöinä”. 

		Työryhmä toteaa, että suuremmat yksikkökoot vähentävät myös erilaisten 			poissaolojen aiheuttamaa sijaistarvetta. Käytännössähän tämä tarkoittaa siis 		sitä, että sairas- ym. muulla lomalla olevan syyttäjän työt jaetaan toisille 			syyttäjille ja aiheuttaa siten heidän työmääränsä lisääntymistä. 

		Työryhmä on lisäksi todennut, että ehdotetuissa rakennejärjestelyissä olisi 			myös nykyistä paremmat mahdollisuudet syyttäjien ammatilliseen erikois-			tumiseen. Katson, että se olisi jo nyt mahdollista keskittämällä tietyt jutut 			yhteistoiminta-alueen erikoissyyttäjälle

		Lisäksi haluan todeta suurempien yksiköiden osalta sen, että esimerkiksi 			Sakari- järjestelmästä on varmaankin havaittavissa, että pienissä yksiköissä 			syyteharkinta-aika on lyhyempi kuin suurissa yksiköissä enkä usko eron 			johtuvan pelkästään suuremman yksikön vaikeammista jutuista, vaan siitä, 			että suuremmassa yksikössä byrokratiaa on enemmän ja asian käsittely ei 			ole niin yksinkertaista kuin pienessä yksikössä.

		Raisio 15.9.2005

		Merja Hoppari
		kihlakunnansyyttäjä