Oikeusministeriö 
Kriminaalipoliittinen osasto

Viite:	OM Kriminaalipoliittisen osaston lausuntopyyntö 15.6.2005, Dnro 5/66/2004

Asia:	Lausuntopyyntö Syyttäjälaitoksen rakenne- ja resurssityöryhmän loppumietinnöstä
	(Lausuntoja ja selvityksiä 2005:17)

KRIMINAALIHUOLTOLAITOKSEN LAUSUNTO SYYTTÄJÄLAITOKSEN RAKENNE- JA RESURSSITYÖRYHMÄN LOPPUMIETINTÖÖN

Pyydettynä lausuntonaan Kriminaalihuoltolaitoksen toiminnan ohjauksen yksikkö lausuu Syyttäjälaitoksen rakenne- ja resurssityöryhmän loppumietinnöstä seuraavaa:

Välimietinnössä esitettiin paikallisen syyttäjäntoimen organisoimiseen kaksi mallia. Loppumietinnössä todetaan, että 18 syyttäjänyksikön malli on esimerkiksi hallinnon keskittämisen, johtamisen, toimistohenkilökunnan työn kohdentamisen, työmäärien tasaisen jakautumisen, laadunvarmennuksen, erikoistumisen ja joustavuuden näkökulmista toimiva malli. Syyttäjiä olisi edelleen 62 paikkakunnalla. Organisaatiouudistus siis yhtäältä keskittäisi tukipalveluja, hallintoa ja johtamista ja toisaalta paikallisesti suuntaisi voimavaroja ydintehtävien hoitamiseen. Tämä organisaation kehittämisen periaate on yhdensuuntainen valtioneuvoston tuottavuusohjelmassa esitettyjen hallinnon kehittämistä koskevien linjausten kanssa. 

Mietinnössä on esitetty selkeästi syyttäjälaitoksen resurssien arvioinnissa käytetyt laskentaperusteet. Laskennassa on lähdetty syyttäjälaitoksen juttukannan laajuudesta ja huomioitu myös rikosryhmissä tarvittava erilainen työpanos. Resurssien arviointimallia voidaan pitää siis luotettavana. Toimistohenkilökunnan resurssitarvetta arvioitaessa tällaiseen tarkkuuteen ei ole pyritty ehkä osin siksi, että toimistohenkilökunnan työ koostuu lukuisista erilaisista tehtävistä. Työryhmä on päätynyt resurssiarviossaan siihen, että jokaista kahta syyttäjää kohti tarvitaan noin kaksi toimistotyöntekijää. Syyttäjän tehtävän sisältöä kokonaisuutena tuntematta avustavan työn osuus vaikuttaa suurelta. Teknologian kehitys, rakennemuutokset ja työn organisoinnin muutokset ovat  johtaneet  koko valtion hallinnossa kuin oletettavasti myös syyttäjälaitoksessa uudenlaisiin haasteisiin avustavan henkilöstön tehtävien kehittämisessä ja riittävän  määrän arvioinnissa.

Mikäli avustavan henkilöstön työaika kohdentuu syyttäjälaitoksen ydintehtävän hoitamiseen, työprosessit ovat laadukkaita ja tehokkaita, on avustavan henkilöstön suuri määrä perusteltua. On oletettavaa että teknologian ja sähköisen asioinnin edetessä toimistotyöhön tarvittavaa resurssia on syyttäjälaitoksessakin tarkasteltava vielä uudelleen.

Mietinnössä todetaan, että rikosasian kirjallista käsittelyä koskeva hallituksen esitys toisi toteutuessaan noin 15 syyttäjähenkilötyövuoden suuruisen säästön nykyiseen. Jatkuva työprosessien arviointi, hallinnossa omaksuttujen työtapojen ja lainsäädännön uudistaminen voinee vielä osaltaan lisätä työn tuottavuutta. Olisi myös tärkeää varmistua siitä, että rikosvastuun toteuttamisketjussa toimivien viranomaisten työ kokonaisuudessaan on keskinäisesti yhteensopivaa, sujuvaa ja tehokasta.

	Kriminaalihuoltolaitoksen ylijohtaja Maija Kukkonen

	Kriminaalihuoltojohtaja Pauli Nieminen