VANTAAN KIHLAKUNNANVIRASTON
SYYTTÄJÄOSASTO	2.9.2005

Oikeusministeriö
Kriminaalipoliittinen osasto
PL 25
00023 Valtioneuvosto

Asia:	Vantaan kihlakunnanviraston syyttäjäosaston lausunto syyttäjälaitoksen rakenne- ja resurssityöryhmän loppumietinnöstä (5/66/2004)
Yleistä

	Työryhmän mietinnön resurssiosaa voidaan pitää onnistuneena, koska työryhmä on nykymuotoisen syyttäjälaitoksen aikana ensimmäistä kertaa luonut laskentamallin, jolla pyritään selvittämään syyttäjälaitoksen tosiasiallinen resurssitarve. Laskentamallin tukena on empiirinen osa Espoon, Lohjan ja Pietarsaaren syyttäjyksiköistä, joten laskennan perusteena ei ole käytetty ainoastaan teoreettista laskentamallia. 
	
	Laskentamallia voidaan myös siinä mielessä pitää onnistuneena, että siinä huomioidaan absoluuttisten asiamäärien lisäksi juttujen luonne ja vaativuus. Tämä mahdollistaa syyttäjälaitoksen sisällä eri yksiköiden keskenäisen vertailun ja sitä kautta resurssien uudelleen kohdenhtamisen tarpeen. 

	Käsitykseni mukaan laskentamalli tulee käsitellä ja hyväksyä myös oikeusministeriön johdossa. Tämä mahdollistaa pitkäjänteisen toiminnan suunnittelun ja helpottaa oikeusministeriön kanssa käytäviä tulos- ja kehityskeskusteluita. Ministeriön johdon sitoutuminen/ sitouttaminen laskentamalliin mahdollistaa yhteismitallisen resurssikeskustelun ja sitä kautta luo pitkäjänteisyyttä koko syyttäjälaitoksen kehittämiseen. 
Syyttäjien resurssitarve
	Mietinnössä on syyttäjien resurssilaskelma tehty koko syyttäjälaitostasolla. Yksikkökohtaiset tai yt-alue kohtaisia lukuja ei ole lausunnonantajien käytettävissä. 

	Yleisellä tasolla voi todeta, että työryhmän käyttämää jakoa tavanomaisiin, erittelemättömiin ja vaativiin rikosasioihin voidaan pitää onnistuneena. Laskentamallin mukaan yksittäisen syyttäjän varsinaisen syyteasiain osalta tulee toimia 100 % teholla, jotta em. mallin luvut saavutetaan. Näin ei aina käytännön elämässä tapahdu. Varsinkin esitutkintayhteistyöhön, sisäiseen koulutukseen ja asiakaspalvelun käytetään paljon aikaa, mikä ei näy laskentamallista parhaalla mahdollisella tavalla. Tämä toteamus ei kuitenkaan tee esitettyä mallia epäluotettavaksi vaan siirtää laskentamallin sisällä työajankäytön painopistettä.

	Resurssitarpeen yksityiskohtainen tarkastelu edellyttäisi, että laskentamalli olisi purettu yt-alueittain näkyviin. Käsitykseni on, että 16 yhteistoiminta-aluetta on se yksikkökoko, jolla alueiden keskenäinen vertailu on mahdollista.  

Toimistohenkilökunnan resurssitarve

	Kansliahenkilöstön resurssimalliksi on valittu aika kaavamainen lähestymiskulma, joka ei parhaalla mahdollisella tavalla vastaa alueelle sijoitettavan kansliahenkilöstön todellista tarvetta. Varsinkin työryhmän käyttämä ylöspäin pyöristys vinouttaa yt-aluetasolla kansliahenkilöstön resurssitarpeen. Mitä enemmän alueella on pieniä syyttäjäyksiköitä, sitä enemmän alueen kansliahenkilöstön määrä ei vastaa todellista tarvetta. Käsitykseni mukaan em. pyöristys tulisi tehdä vain kerran yt-aluetasolla. Tällöin alueen sihteeritarve vastaisi paremmin todellista tarvetta. Kääntäen esitetty malli rankaiseen isoja yksiköitä, kuten esim. Helsinkiä.

	Yt-alueiden sisällä esitetty malli myös johtaa epätarkoituksenmukaiseen henkilöstön sijoitteluun. Alueen yt-päällikön tehtävänä on alueen tehtävien tarkoituksenmukainen kohdentaminen sinne missä ne on järkevää toteuttaa. Useilla paikkakunnilla esim. henkilöstö- ja taloushallinnon tehtävät on keskitetty alueen keskusyksikköön. Vastaavasti eräät koulutukseen ja esivalmisteluun liittyvät saattaa olla tarkoituksenmukaista keskittää johonkin alueen syyttäjäyksikköön. Tämän johdosta totean, että vaikka yt-aluetasolla kansliahenkilöstön resurssimalli johtaakin oikeaan lopputulokseen sen ei kuitenkaan tule olla paikallisyksiköiden kesken sitova. Asia ratkeaa vasta kun tiedetään miten tehtävät yt-alueella on päätetty jakaa.

	Työryhmä on mietinnössään lähtenyt siitä, että paikallisissa syyttäjäyksiköissä tarjotaan kansliapalveluja pääsääntöisesti virkaaikana 8-16 välisenä aikana. Mielestäni tästä ajattelusta voidaan luopua. Koko maan kattavan palveluverkon vaarantumatta on myös ajateltavissa, että syyttäjäyksikön kansliapalvelut on kansalaisten saatavilla esim. kello 9-12 välisenä aikana, jolloin kyseessä olevalle paikkakunnalle ei ole tarvetta kohdentaa täyttä virkaa.    

		Tom Söderlund
		Johtava kihlakunnansyyttäjä

							

_______________________________________________________________________________
	
	+ Kielotie 21, PL 98	( Puh 010-362 1200
	     01301  VANTAA	     Fax 010-362 1240