KIHLAKUNNAN
VAASAN SYYTTÄJÄNVIRASTO
Kihlakunnansyyttäjä Lilja Limingoja
PL 251, 65101 Vaasa
Puh. 010 36 26800
Fax  010 36 26820

Oikeusministeriö

Vaasa	14.9.2005
Nro	
Asia	Pyytämänne lausunto
Viite	5/66/2004; Syyttäjälaitoksen rakenne- ja resurssityöryhmän loppumietintö

1) Yleistä resurssitarpeesta

Työryhmän mietinnön selkeänä lopputuloksena on lisäresurssien tarve syyttäjälaitoksessa. Mietinnössä on ansiokkaasti kuvattu ne aikaisemmin tehdyt lainsäädännön muutokset, jotka ovat lisänneet syyttäjien työmäärää, sekä työmäärän lisääntyminen viime vuosien aikana saapuneiden asioiden määrän kasvaessa. Nämä muutokset ovat tapahtuneet ilman, että uusia resursseja olisi annettu toimintaamme varten.

Mietinnössä on myös selkeästi tuotu esille syyttäjän kokonaisvastuu rikosoikeudellisen vastuun toteuttamisesta yhteiskunnassa ja entistä laajemman esitutkintayhteistyön tarpeesta. Näiden tehtävien toteuttaminen vaatii nykyistä paremmin resurssoidun syyttäjälaitoksen maahamme.

Kirjallista menettelyä koskevan ehdotuksen tehneen työryhmän arvion mukaan jopa 30-40 % käräjäoikeudessa käsitellyistä rikosasioista voisi tulla tämän uuden prosessin piiriin. Mielestäni arvio on aivan liian optimistinen, koska täysin myönnettyjen ja yksinkertaisten rikosjuttujen määrä ei ole näin suuri. Lisäksi menettely edellyttää niin vastaajan kuin asianomistajankin suostumusta eikä kansalaisten käsitykseen oikeusturvasta ja sen oikeasta muodosta voida lainsäädännöllä vaikuttaa. Joka tapauksessa menettelyn piiriin kuuluisi vain niitä asioita, joiden käsittelyyn ei nykyisessäkään menettelyssä mene kovin pitkää aikaa, ja uudistuksesta saatavat säästöt olisivat siten aika vähäisiä. Syyteharkinta säilyy edelleen syyttäjällä eikä siihen kuluva työ ainakaan vähene.

Työryhmän välimietinnössä ehdottama paikallisten syyttäjäyksiköiden rakenneuudistus mahdollistaisi erikoistumisen ja toisi sitä kautta ehkä myös säästöjä. Kuitenkin on huomioitava, että juttujen keskittäminen syyttäjittäin juttutyyppien mukaan aiheuttaa myös pääkaupunkiseudun ulkopuolella matkustamista ja vie siten osan varsinaiseen syyttäjätoimeen tarkoitetusta ajasta. 

Loppumietinnön mukaan rakenneuudistuksen toteuttaminen vähentäisi sijaistamistarvetta. Jo nyt on käytäntö ollut sellainen, että vain pitempiin poissaoloihin on ollut mahdollista saada sijainen. Myös isommissakin, nykyisten yhteistoiminta-alueiden kokoisissa paikallisyksiköissä on tarve saada sijainen virkamiesten pitempiaikaiseen poissaoloon eikä pitkiä poissaoloja voida ilman sijaista järjestää muuten kuin syyteharkinta-aikojen kustannuksella.

2) Työryhmän käyttämä laskentamalli

Työryhmä on laskenut eri rikostyyppien vaatimaa ajankäyttöä ja seurannut sitä eri alueilla todellisten juttujen perusteella. “Tarkistusmateriaalista” käy ilmi, että yhtenä päivänä käsiteltyjen juttujen määrä niin syyteharkinnassa kuin tuomioistuimessakin on pyöristetty vähän yläkanttiin. Tämä voi vaikuttaa pieneltä erolta, mutta koko maan kaikkien rikosasioiden käsittelyyn sovellettuna se voi tarkoittaa usean henkilötyövuoden suuruista eroa.

Laskentamallilla on pystytty numeerisesti antamaan kuva tämän hetkisten rikosasioiden vaatimasta syyttäjälaitoksen työmäärästä ja se tukee mietinnössä muilla perusteilla esitettyä käsitystä resurssien lisätarpeesta.

Muuta syyttäjän tehtävään liittyvää ajankäyttöä on seurattu Tarmojärjestelmän kokeiluun liittyvillä tiedoilla. Kyse on kuitenkin uudesta asiasta ja vain muutamassa yksikössä käytössä olleesta järjestelmästä, joten tietoihin pitäisi sen vuoksi suhtautua varovaisesti.

3) Kotimaisten kielten käyttäminen rikosprosessissa ja sen vaikutus resurssitarpeeseen

Kun syyttäjälaitoksen resursseista päätetään tulisi myös miettiä ja ottaa huomioon kaksikielisillä alueilla molempien kotimaisten kielten - osin rinnakkaisesta - käyttämisestä aiheutuva lisätyö. Kaksikielisissä jutuissa joudutaan teonkuvaukset toisinaan laatimaan molemmilla kotimaisilla kielillä ja asiaa tuomioistuimessa käsiteltäessä voidaan joutua tulkkaamaan esimerkiksi todistajien tai asianomistajien kuulusteluita jutun toisille osapuolille, mikäli he eivät riittävästi ymmärrä käytettyä kieltä. Tällaiset rikosasiat vievät enemmän aikaa niin syyteharkinnassa kuin käräjillä. Kaikkia asiakirjaliikenteeseen liittyviä malleja ei myöskään ole suoraan saatavissa Sakarijärjestelmästä vaan yksiköissä on jouduttu itse laatimaan tarvittavat asiakirjapohjat ja niitä joudutaan muokkaamaan asioiden ja lainsäädännön muuttuessa.

4) Toimistohenkilökunnan resurssitarve

Mietinnössä esitetty syyttäjien määrään liittyvä resurssien määrittäminen on suuntaa-antavana oikea, mutta pitäisi pysytä huomioimaan myös paikalliset olosuhteet. Lisäksi on huolehdittava siitä, että syyttäjälaitoksessa on tulevaisuudessakin riittävä toimistohenkilöstö siten, että rutiininomaiset tehtävät ovat ja pysyvät kansliahenkilökunnan tehtävinä ja että vireillä olevat toimistohenkilökunnan työtehtävien kehittämishankkeita voidaan jatkaa ja ne voidaan toteuttaa suunnitelmien mukaisesti.

Lilja Limingoja
Kihlakunnansyyttäjä