JÄMSÄN KIHLAKUNNANVIRASTO
Syyttäjäosasto				9.9.2005						

Johtava kihlakunnansyyttäjä
Pentti Hiidenheimo

Osoite:	Keskuskatu 17,  42100 JÄMSÄ
Puhelin:	01036 25602
Fax:	01036 25609

OIKEUSMINISTERIÖ

LAUSUNTO SYYTTÄJÄLAITOKSEN RAKENNE- JA RESURSSITYÖRYHMÄN LOPPUMIETINNÖSTÄ (Lausuntoja ja selvityksiä 2005:17)

Yksiköiden sijoittuminen ja toimipaikkaverkoston kattavuus

Jo  työryhmän välimietinnössä on aivan oikein lähdetty siitä, että syyttäjäpalveluita jatkossakin järjestetään suurin piirtein samoilla paikkakunnilla kuin nykyisinkin. Paikkakunnalla, jossa on sekä esitutkintaa suorittava poliisi että käräjäoikeus, olisi myös pääsääntöisesti syyttäjän toimipaikka.
Tämä on sekä syyttäjän käräjäoikeudessa toimimisen että todellisen esitutkintayhteistyön edellytys.Loppumietinnössäkin merkitykselliseksi arvioitu esitutkintayhteistyö voi olla riittävän tehokasta ja vaikuttavaa silloin, jos tutkinnanjohtajan ja syyttäjän henkilökohtainenkin tapaaminen on jatkuvasti järjestettävissä ilman matkojen suunnittelua. Asioiden riittävän perusteellinen käsittely ei ole mahdollista pelkästään tietoliikenneyhteyksien varassa.
Tämän vuoksi Keski-Suomessa esim. Jämsässä tulee säilyttää syyttäjien toimipaikka.

Paikallisen syyttäjätoimen rakenneuudistus ja sen kustannusvaikutukset

Työryhmä on lähtenyt siitä, että siirtyminen esitettyihin suurempiin 18 tai 30 syyttäjäyksikköön aiheuttaisi säästöjä lähinnä johto- ja hallintotehtävissä, kun paikallistoimistoissa ei enää tehtäisi varsinaista hallintotyötä, vaan paikallistoimiston päällikkö varsinaisen syyttäjätehtävänsä lisäksi keskittyisi vain paikallistoimiston syyttäjien ratkaisukäytännön seuraamiseen.
Laskelmat näistä säästöistä, joilla koko rakenneuudistusta taloudelliselta kannalta perustellaan, eivät ota huomioon olemassaolevia rakenteita eivätkä olosuhteita.
Niissä ei ole mitenkään otettu huomioon sitä tosiasiaa, että kihlakunnanvirastoissa toimivien syyttäjäosastojen muu kuin varsinaisen syyttäjätoimen substanssiin liittyvä johto ja hallinto hoidetaan suurimmalta osin kihlakunnanviraston yhteisin voimavaroin.
Kun työryhmä on tehnyt prosenttuaalisesti ja henkilötyövuosittainkin varsin tarkkoja laskelmia koituvista säästöistä, ei se ole mitenkään käsitellyt sitä asiaa, siirtyvätkö kihlakunnanviraston yhteisin voimavaroin tähän asti hoidetut tehtävät tai osa niistä mahdollisesti muodostettavien suurennettujen syyttäjäyksiköiden tehtäviksi.
Raportti on jättänyt ilmaan sen kysymyksen, lakkaako nykyinen kihlakunnanvirastojen “yhteispalvelu” kyseisissä hallintoasioissa. Muuallahan hallinnossa tällaista asioiden yhdessä hoitamista pidetään säästöjä aiheuttavana toimintatapana. Tulevista palvelukeskuksista huolimatta ei hallintotoiminta paikallistasolla tule lakkaamaan.
On varsin todennäköistä, että näitä kihalkunnanvirastossa nyt yhteisesti hoidettuja hallintoasioita siirtyy ehdotetussa rakenneuudistuksessa perustettaville syyttäjäyksiköille. Tällöin ei raportissa rakenneuudistuksen tuomiksi laskettuja hallinnollisia säästöjä synny. Voidaan jopa ennakoida, että asiassa käy päinvastoin kuin raportissa on laskettu.

Toimivia kihlakuntia ei tulisikaan hajoittaa siten, että eri sektorit irroittautuvat järjestelmästä suurentamalla yksikkökokojaan. Näin ei pitäisi tehdä ainakaan ennen kuin on saatu selvyys kihlakunatjärjestelmän kohtalosta. Rakenneratkaisuja ei pitäisi tehdä ainakaan ennen kuin on selvitetty ja esitetty ratkaisujen pohjaksi se, miten rakenneratkaisut vaikuttavat nyt kihlakunnanvirastolta tulevien resurssien ja kustannusten jakoon ja käyttöön.
  
Ei voida pitää tarkoituksenmukaisena sitä, että toimiva kihakunta, jossa on kaikki toiminnat maistraatti mukaanlukien, kuten Jämsän kihlakunta, hajoitetaan yksittäisten sektorien toimesta ilman vahvoja perusteluja.
Ainakaan Keski-Suomen osalta ei ole esitetty sellaisia toiminnallisia tarpeita tai odotettavissa olevia kustannussäästöjä, jotka vaatisivat syyttäjäyksiköiden yhdistämistä.
Kun alueella työmäärät syyttäjää kohti eri yksiköissä ovat samanlaiset, koulutustarpeet ja mahdolliset poikkeukselliset tilanteet sekä tarvittava erikoistuminen hoituu yhteistoiminnalla.
On totta, että pieni yksikkö voi olla haavoittuva raportissakin kerrotuissa poikkeustilanteissa. Samalla tavalla haavoittuva voi olla kuitenkin myös suuremman yksikön paikallistoimisto. Ei ole suurtakaan eroa sillä, korjaako kyseisenlaiset haavoittuvuustilanteet yhteistoiminta-alue tai suurempi yksikkö. 

Pentti Hiidenheimo
Johtava kihlakunnansyyttäjä