FORSSAN KIHLAKUNNANVIRASTO
	SYYTTÄJÄOSASTO

					27.4.2005

Oikeusministeriö
PL 25
00023 Valtioneuvosto

Viite	Lausuntopyyntönne 5/66/2004 2.3.2005

ASIA	Lausunto Syyttäjälaitoksen rakenne- ja resurssityöryhmän mietinnöstä
	(Lausuntoja selvityksiä 2005:2)

Lausuntonamme esitämme kunnioittaen seuraavaa:

Nykyinen pienten yksikköjen toimintamalli on mielestämme hyvä ja toimiva. 

Nykyisen kaltaiset suuret yt-alueet ovat mielestämme teennäisiä, väkisin koottuja ja käytännössä toimivat osana kolmiportaista syyttäjälaitosta. Jos nykyisiä yt-alueita entisestään vahvistetaan, yt-alueen päällikkö on käytännössä kokonaan pois syyttäjävahvuudesta hoitaessaan hallinnollisia asioita. Koska rahaa ei ole enempää jaossa tulevaisuudessa, se tarkoittaa henkilökunnan vähennystä jostain muusta ja ilmeisesti tässä tapauksessa toimistohenkilöstön osalta.

Yksistään matka keskuspiiriin on niin pitkä, että käyntiin on sivupiiristä varattava koko työpäivä. Esim. matka Forssasta Järvenpäähän on n. 120 km. Käytännöllisempää on, että uusi alue muodostettaisiin maantieteellisesti toisiaan lähempänä olevista alueista.
Forssan kannalta paras vaihtoehto tullee olemaan, jos Loimaan ja Forssan käräjäoikeudet yhdistyvät, täydellinen yhteistoiminta Loimaan kanssa. Toiseksi parhaana vaihtoehtona on välimietinnössäkin esitetty yhteistoiminta Hämeenlinnan kanssa. Näistä muodostuu vielä niin suuri yksikkö että voimme “paikata” toisiamme tarpeen niin vaatiessa.

Uskomme, että kun tunnemme pienemmän alueemme ja toisemme paremmin, niin löytyy enemmän “me-henkeä” ja “tekemisen meininkiä”.

Forssassa toimii yhteistyö poliisin, syyttäjän ja käräjäoikeuden välillä hyvin. On suuri etu, että toimipisteemme sijaitsevat samassa talossa ja olemme kiinteässä vuorovaikutuksessa toistemme kanssa. Asiat sujuvat juohevammin kuin pelkän paperinsiirtelyn tai puhelinsoittojen voimin.

Kansliahenkilöstön osalta, kun vanhoja kihlakunnanvirastostoja ollaan ajamassa alas, työt lisääntyvät joka tapauksessa hankintojen osalta. Nykyään kihlakunnanviraston poliisilaitoksen osastosihteeri on hoitanut vuokra- ja siivouskulujen laskut ym. seuraamiset sekä materiaalihankinnat. Tulevaisuudessa kaikki tullaan hoitamaan keskusviraston kautta, mutta onhan laskujen tarkastamiset ja materiaalihankinnat kuitenkin hoidettava osastoista käsin. Emme näe tältä osin työajan säästöä olevan näkyvissä. Päin vastoin.

Henkilöresurssien kohdentamisesta olemme eri mieltä välimietinnön laatijoiden kanssa. Kansliahenkilökuntaa ei pitäisi vähentää minkään poistuman kautta, vaan pidettävä vähintään nykyisellään. 

Edelleen hoidamme asiakaspalvelun, sakon muunnot, rankkarit ym.

Ammattitaitoista kansliahenkilökuntaa pystytään hyödyntämään nykyistä paljon enemmän syyttäjän avustajina. Toimivan fraasipankin avulla kansliahenkilöstö pystyy helposti tekemään syyteluonnoksia huomattavasti enemmän kuin nyt tavoitellut 30 %:a syyteharkinnassa olevista jutuista. Tämä edellyttää tietenkin riittävää kansliahenkilökunnan määrää. Näin syyttäjille jää enemmän aikaa varsinaista syyteharkintaa vaativiin juttuihin. Esim. myönnetyt/selvät (vaikka vaatisivat jonkin verran todisteluakin) rattijuopumukset, liikenneturvallisuuden vaarantamiset, vahingonteot, petokset, varkaudet, moottoriajoneuvon luvattomasti käyttöönotot, pahoinpitelyt ja törkeät pahoinpitelyt eivät vaadi kovin syvällistä paneutumista juttuun. Se, että jutun rikosnimikkeenä on vakava rikos, ei tee siitä välttämättä syyteharkinnallisesti vaikeaa. 
Yleensä jutun tutkintailmoituksen luettuaan sihteeri pystyy päättelemään pystyykö juuri tästä jutusta tekemään syyteluonnoksen ja usein pystyy. Syyttäjän on helppo tehdä muutokset ja lisäykset valmiiseen luonnospohjaan. Ammattitaitoinen sihteeri näkee myös jutusta, jos siitä selvästi tulee syyttämättäjättämispäätös tai rangaistusvaatimusilmoitus. Myös näitä luonnoksia tehdään.

Sihteeri pystyy avustamaan syyttäjää huomattavasti näissä rutiiniluontoisissa jutuissa.  Sihteerin tehdessä syyteluonnosta, hän myös havaitsee jo ennen jutun menoa syyttäjälle, jos pöytäkirjasta selvästi puuttuu jotain ja hän pystyy jo siinä vaiheessa pyytämään lisäselvitystä asiaan tutkijalta tai ainakin kiinnittämään syyttäjän huomion jo tässä vaiheessa juttuun tältä osin. Asianomistajien vaatimukset ovat edelleen usein epäselviä poliisin siirrettyä asian syyttäjälle.  Jutun ei tarvitse näin maata odottamassa sitä, kun syyttäjä ehtii asiaan perehtyä ja havaitsee tässä vaiheessa puutteen. Syyteharkinta-aika lyhenee.

Meillä Forssassa on kaksi syyttäjää ja kaksi sihteeriä.  Sihteerit tekevät tällä hetkellä syyteluonnokset lähes 90 %:iin jutuista. Syyteharkinta-ajan laskeminen 0,6 kk:een on suoraan verrannollinen  tähän lukuun.

Syyttäjä tietenkin on lopulta henkilö, joka on syyteharkinnasta vastuussa. Eivät syyteluonnokset “vapauta” syyttäjää tehtävästään, mutta vakaasti uskomme, että näistä luonnoksista on heille paljon apua. Tähän meitä myös kannustetaan VKSV:n taholta ja työpaikalla meille annetaan tarvitsemamme tuki ja kannustus.
Emme tiedä onnistuuko tämä kaikkialla. Tämä vaatii myös uutta asennetta joiltakin syyttäjiltä kuin myös sihteereiltä.

Mielestämme on varojen säästämistä, valtion rahatilanteen ollessa tiukka, pitää pienipalkkaisten sihteerien lukumäärä vähintään ennallaan ja käyttää heitä parhaimmalla mahdollisella tavalla osana rikosoikeudellisen vastuun toteuttamista. 

Eija Vihreäsaari			Eija Makara
toimistosihteeri			toimistosihteeri