KESKI-UUDENMAAN KIHLAKUNNANVIRASTON
SYYTTÄJÄOSASTO
	
	p.K.vvvv	

OIKEUSMINISTERIÖ

Asia: Lausunto Syyttäjälaitoksen rakenne- ja resurssityöryhmän välimietinnöstä

Viitaten oikeusministeriön kirjeeseen 5/66/02.03.2005, joka koskee Syyttäjälaitoksen rakenne- ja resurssityöryhmän välimietintöä, lausun asiasta seuraavaa:

1. YLEISTÄ

Työryhmä on tehnyt varsin seikkaperäisen selvityksen nykyisestä syyttäjälaitoksesta ja sen toimivuudesta sekä niistä tarpeista/ haasteista, joihin syyttäjälaitoksen on jatkossakin pystyttävä vastaamaan. Keskityn lausunnossani arvioimaan syyttäjälaitoksen kehittämistarpeita paikallistason näkökulmasta. Syyttäjävirastoja on 13 ja kihlakunnanviraston syyttäjäosastoja 51. Tämän lisäksi valtakunta on jaettu 16 yhteistoiminta-alueeseen ja lisäksi Helsingin ja Ahvenanmaan syyttäjäyksiköt. Kihlakuntavirastojärjestelmää oltiin purkamassa, mutta se lykkääntyi toistaiseksi hamaan tulevaisuuteen. Tämä seikka osaltaan estää tai haittaa syyttäjälaitoksen edelleen kehittämistä. Kehittämistyö pitää lähteä syyttäjälaitoksen omista lähtökohdista - tarpeista. Nykyinen kihlakuntavirastojärjestelmä sitoo sen osastoja järjestelmään niin, ettei kehitystyötä voida täysipainoisesti toteuttaa kunkin osaston omista lähtökohdista käsin.

2. TYÖRYHMÄN ESITYS PAIKALLISEN SYYTTÄJÄTOIMEN JÄRJESTÄMISEKSI

Työryhmä on esittänyt kolme eri mallia perusteluineen syyttäjätoimen järjestämiseksi. Ensimmäinen ja mielestäni paras malli olisi se, että nykyisistä yt-alueista muodostettaisiin uudet syyttäjäyksiköt/syyttäjävirastot. Työryhmän esittämin perustein tämä malli sopisi erinomaisesti nykyiseen kaksiportaiseen syyttäjälaitosorganisaatioon. Toisaalta tämä malli mahdollistaisi riittävän pitkälle menevän syyttäjälaitoksen kehittämisen niin, että päästäisiin lähemmäksi “valmiimpaa” syyttäjälaitosta. Tilanne vakiintuisi, epätietoisuus ja levottomuus vähenisivät ja me kaikki saisimme keskittyä täysillä varsinaiseen substanssityöhön. Kihlakuntajärjestelmän purkamisen “keskeyttäminen” ei suinkaan parantanut tämän hetkistä tilannetta - vaan tilanne jatkuu edellä kuvatun kaltaisena.

Työryhmän esittämä toinen malli on mielestäni ns. välivaihe pitemmälle menevää kehitystä, jota kuvaa sel- keästi edellä kerrottu työryhmän esittämä ensimmäinen malli. Tätä mallia voitaneen pitää vain turhana välivaiheena, jota ei voida pitää perusteltuna eikä hyväksyttävänä vaihtoehtomallina.

Kolmas työryhmän esittämä malli olisi nykyisten yt-alueiden täydellinen yhteistoiminta. Tämä malli edellyttäisi työryhmän esittämiä toimenpiteitä yt-alueen päällikön toimivaltuuksiin. Arvioitaessa tämän päivän tilannetta, lienee ainoa mahdollisuus kehittää syyttäjälaitosta on tämä malli. Siinä on kuitenkin työryhmän esittämiä puutteita ja ongelmia eikä sitä voida missään olosuhteissa rinnastaa työryhmän ensimmäiseen malliin.    

 3. YHTEENVETO

Rikosten määrä tulee jatkossakin kasvamaan, mikä tarkoittaa käytännössä sitä, että syyttäjän tehtävät tulevat lisääntymään. Tiedossa on myöskin, että uusien syyttäjävirkojen saaminen on lähes mahdotonta. Tämän vuoksi on tärkeä kehittää syyttäjälaitosta ja kohdistaa olemassaolevat resurssit oikein ja tarkoituksenmukaisella tavalla. Käytännössä tämä tarkoittaa sitä, että syyttäjäyksiköiden koot tulevat kasvamaan. Tämä mahdollistaa sen, että resurssit saadaan suuremmilla alueilla yhteiseen käyttöön. Toiminta tehostuu, työmäärät tasaantuu ja asetetut tulostavoitteet on tehokkaammin saavutettavissa. 

Toivotaan, että syyttäjälaitoksen kehittämistyö jatkuu ja nykyinen kihlakuntajärjestelmä ei voi olla esteenä järkevän ja entistäkin tehokkaamman syyttäjälaitoksen kehittämiselle.

Timo Koskimäki
johtava kihlakunnansyyttäjä
Keski-Uudenmaan yt-alueen päällikkö