Author: Karjalainen Susanna VNK
Company: VIP

VALTIONEUVOSTON KANSLIA

Liite 1:

Toimintasuunnitelma valtioneuvoston kieli- ja käännöslinjauksia tukeviksi
kehittämistoimenpiteiksi vuosille 2017–2020

Hyvä virkakieli
| Kehittämiskohde | Tavoite | Toimenpide-ehdotukset | Vastuu ja yhteistyötahot | Resurssit | Aikataulu ja seuranta

Hyvä virkakieli

Osa ministeriöistä ja virastoista työskentelee systemaattisesti hyvän virkakielen edistämiseksi. Usein epäselvät tekstit kuitenkin aiheuttavat väärinkäsityksiä ja lisätyötä sekä virkamiehille että kansalaisille. 
Tällä hetkellä ei ole olemassa elintä, joka ohjaisi ja antaisi suosituksia erityisesti valtioneuvostossa käytettävästä hyvästä virkakielestä. Valtioneuvoston ruotsin kielen lautakunta antaa ohjeita ja suosituksia ruotsinkielisestä säädöskielestä.

Hyvän virkakielen merkitys demokratian ja oikeusturvan edellytyksenä sekä viranomaistyön tehostajana ymmärretään ministeriöissä ja virastoissa, ja toimitaan sen mukaisesti. Viranomaisilla on entistä parempi kielitietoisuus, laajempi kielikäsitys ja he tunnistavat tarpeen suunnitella tekstejä ja kirjoittamista.

Ministeriöt asettavat tarpeen mukaan itselleen hyvää virkakieltä koskevia tulostavoitteita.
Hyvän virkakielen tavoitetta pidetään jatkuvasti esillä erilaisissa tilaisuuksissa ja valtioneuvoston intranetissä/virtuaalityöpöydässä.
Selvitetään valtioneuvoston virkakielilauta-kunnan perustamistarve.

Ministeriöt (tulos-tavoitteet)
VNHY/käännös- ja kielitoimiala ja sisäisen viestinnän yksikkö
VNK (virkakielilautakunnan perustamistarpeen selvittäminen)

Nykyresurssein

2017–2020
Virkakielilautakunnan selvitystyö 2018

Säädöskieli

Säädöskieli vaikuttaa voimakkaasti hallinnon muuhun kielenkäyttöön sekä kansalaisille, yrityksille, virastoille ja muille organisaatioille tarkoitettuun viestintään. Säädöksissä käytetyt ilmaisut, termit ja nimet siirtyvät helposti ohjeteksteihin, mikä usein vaikeuttaa ohjetekstien ymmärtämistä.

Säädösvalmistelussa huomioidaan hyvä virkakieli ja erityisesti termien, nimien, ilmausten ja tekstikokonaisuuksien ymmärrettävyys. Erityisen tärkeää tämä on silloin, kun säädöksen toimeenpanoon liittyy paljon viranomaisten tai kansalaisten ohjeistusta. 
Lainsäädännön käsitteistöä yhtenäistetään yleis- ja erityislakien valmistelussa hyödyntäen terminologista sanastotyötä.

Ministeriöt neuvottelevat keskeisten säädösten suunnittelu- ja valmisteluvaiheissa esimerkiksi kääntäjien, terminologien, tiedottajien ja muiden kieli- ja nimistöasiantuntijoiden kanssa. 
Kotus laajentaa säädöskielen ohjesivuja, jotka linkitetään valtioneuvoston intranetiin/
virtuaalityöpöytään. OM toimii asiantuntijana ohjesivujen laadinnassa tarpeen mukaan.
Ministeriöitä varten laaditaan ohjeistusta käsitteistön yhtenäistämistä varten ja järjestetään tarvittaessa infotilaisuuksia

OM (erityisesti säädöskielityön ohjaaminen) ja muut ministeriöt, Kotus (säädöskielen ohjesivujen kehittäminen)
VNHY/käännös- ja kielitoimiala yhdessä terminologista sanastotyötä tekevien keskeisten toimijoiden kanssa

Nykyresurssein
Osin nykyresurssein, tarvittaessa osin ostopalveluna

2017–2020

| Kehittämiskohde | Tavoite | Toimenpide-ehdotukset | Vastuu ja yhteistyötahot | Resurssit | Aikataulu ja seuranta

Muiden tekstien
selkeys

Tekstien asiallisuudesta, selkeydestä ja ymmärrettävyydestä ei riittävästi keskustella ministeriöissä ja virastoissa. Hyvä virkakieli ulkoistetaan helposti kieliasiantuntijoille, vaikka se on jokaisen virkamiehen vastuulla.
Virkamiehillä ei aina ole tietoa siitä, mitä hyvä virkakieli omassa työssä tarkoittaa ja mitä sen eteen voi tehdä.

Asiallisten, selkeiden tekstien suunnittelu ja kirjoittaminen ovat olennainen ja luonnollinen osa työtehtävien hoitamista ja johto kannustaa tähän. Virkamiehillä on valmiudet käyttää hyvää virkakieltä. 
Virkamiehiä kannustetaan ottamaan yhteyttä kieli-, nimi- ja termiasiantuntijoihin hankkeiden varhaisvaiheessa.

Hyvästä virkakielestä, selkeistä teksteistä ja hyvistä käytännöistä uutisoidaan valtioneuvoston intranetissä/virtuaalityöpöydässä sekä järjestetään tietoiskuja erilaisissa verkostoissa ja tilaisuuksissa.
Virkakieliasiat ovat jokaisen virkamiehen näkymässä valtioneuvoston intranetissä/virtuaali-työpöydässä.

VNHY/käännös- ja kielitoimiala ja sisäisen viestinnän yksikkö

Nykyresurssein

2017–2020

Hyvät käytännöt

Joissakin ministeriöissä edistetään jo nyt hyvää virkakieltä. VNHY:n käännös- ja kielitoimialan tehtävänä on ohjata ja kehittää valtioneuvoston ja sen ministeriöiden virkakielen laatua. Toistaiseksi ei ole kerätty systemaattisesti tietoa ministeriöiden virkakieleen liittyvistä tarpeista eikä hyvistä käytännöistä.

Kerätään tietoa ministeriöiden hyvän virkakielen tarpeista ja levitetään tietoa hyvistä käytännöistä.

VNK/VNHY perustaa virkakieliverkoston ministeriöiden virkakielityön tueksi. Verkostoon otetaan mukaan myös ministeriöiden ulkopuolisia jäseniä.

VNHY/käännös- ja kielitoimiala,
Kotus

Nykyresurssein

2017

Selkokieli | Selkotoimintaa ohjaa ja koordinoi Suomessa Selkokielen neuvottelukunta.  Selkokielen keskus (Selkokeskus) on osa Kehitysvammaliittoa. Sen toimintaa tuetaan veikkausvoitto-varoista. Selkokeskus kouluttaa asiantuntijoita eri osaamisalueille. Valtioneuvoston viestintäosaston selvityksen mukaan (2017) valtioneuvostossa selkokieltä käytetään vähän. | Selkokielen käyttöä lisätään silloin, kun se on tarpeen tai käytännöllistä kaikkien lukijaryhmien huomioon ottamiseksi kerralla. Selkokielen pääperiaatteita, helppolukuisuutta ja ymmärrettävyyttä, sovelletaan myös virkakieleen. | Selvitetään, miten selkokielen käyttöä voitaisiin laajemmin edistää valtioneuvostossa. | VNK, STM ja OKM yhteistyössä muiden ministeriöiden ja Selkokeskuksen kanssa | Nykyresurssein | 2018–2019

Osaamisen kehittäminen, rekrytointi, perehdyttäminen, virkamiehen kieliapuvälineet

| Kehittämiskohde | Tavoite | Toimenpide-ehdotukset | Vastuu ja yhteistyötahot | Resurssit | Aikataulu ja seuranta

Osaamisen kehittäminen
 – strategiset valinnat

Valtioneuvostotasolla ei tällä hetkellä ole osaamisstrategiaa.

Kielitaitoon ja kielelliseen vuorovaikutukseen liittyvät osaamisen kehittämisen painopisteet on linjattu osaamisstrategiassa.

Linjataan kielitaitoon ja kielelliseen vuorovaikutukseen liittyvät osaamisen kehittämisen painopisteet osana VN:n osaamisstrategiaa ja sen säännöllistä päivittämistä.

VNHY/henkilöstö-yksikkö

Nykyresurssein

2017 alkaen

Osaamisen kehittäminen
– hyvä virkakieli

Monen virkamiehen työajasta suuri osa kuluu kirjoittamiseen, tekstien kommentointiin tai erilaisten tekstien lukemiseen. Yhteistä hyvän virkakielen koulutusta on toistaiseksi ollut vain vähän.
Kielenkäytön yksityiskohtiin keskittyviä kielenhuoltokursseja on hyvin saatavilla, mutta tekstien selkeyttä ja ymmärrettävyyttä (sekä lyhyyttä) painottavia tekstien suunnittelun ja kirjoittamisen kursseja tarvittaisiin lisää.

Virkamiehiä koulutetaan tekstien suunnitteluun ja lyhyempien tekstien tuottamiseen.
Virkamiehille on tarjolla valtioneuvoston yhteistä hyvän virkakielen koulutusta. Ministeriöt hyödyntävät aktiivisesti myös Kotuksen koulutustarjontaa ja Kielitoimiston ohjepankkia.

VN:n yhteisessä koulutustarjonnassa on hyvän virkakielen ja selkeän kirjoittamisen koulutusta.  Virkamiehille tuotetaan yhteisiä koulutusaineistoja.
Ministeriöt hyödyntävät Kotuksessa suunnitteilla olevaa hyvän virkakielen verkkokurssia. VN:n yhteisessä koulutustarjonnassa on myös kohderyhmä- tai aihepiirikohtaisia räätälöityjä yhteisiä lähikursseja tarpeen mukaan.
Käännös- ja kielitoimiala tiedottaa entistä enemmän mm. Kielitoimiston ohjepankista löytyvistä kielenhuollon ohjeista ja suosituksista.

VNHY/henkilöstö-yksikkö yhteistyössä Kotuksen ja muiden toimijoiden kanssa
VNHY/käännös- ja kielitoimiala (ohjepankista tiedottaminen)

Nykyresurssein

2017–2018

Osaamisen kehittäminen
– kielitaito

Virkamiehet käyttävät muita kuin omaa äidinkieltään vaihtelevasti ja osin arastellen. 
Säädösvalmistelijoiden ruotsin kielen osaaminen sekä norjan ja tanskan kielten luetun ymmärtäminen on heikentynyt.

Vahvistetaan valtioneuvoston toimintakulttuuria eri kieli- ja kulttuuriryhmien huomioimisessa niin, että itselle vieraan kielen käyttäminen olisi luonnollinen osa ammattitaitoa ja vuorovaikutusta.
Säädösvalmistelijat ymmärtävät ja osaavat hyödyntää pohjoismaista säädösvalmisteluaineistoa.

VN:n yhteisessä koulutustarjonnassa on kielikoulutusta (ruotsi, englanti, ranska, saksa, venäjä ja ennakoidun tarpeen mukaan pohjoismaiset kielet). 
Kielitaidon kartoittaminen on osa kehityskeskustelua. Esimiehet ohjaavat kehityskeskustelujen yhteydessä virkamiehiä osallistumaan työtehtävien vaatimaan kielikoulutukseen.
Käännös- ja kielitoimiala laatii eri tilanteisiin ja tehtäväalueisiin fraasilistoja. 
Kansalliskieliverkosto kannustaa ministeriöitä järjestämään esim. Svenska dagen
-kampanjoita, joissa voi puhua ruotsia matalalla kynnyksellä.

VNHY/henkilöstö-yksikkö
ministeriöt (kehityskeskustelut)
VNHY/käännös- ja kielitoimiala (fraasilistat)
OM
(Kansalliskieli-verkosto)

Nykyresurssein

2017–2018

Säädös-valmisteli-joiden ja 
-kääntäjien osaaminen

Kääntäjillä ja säädösvalmistelijoilla ei ole riittävästi juridislingvististä osaamista. Säädöskääntäjät voivat vain satunnaisesti osallistua säädösvalmistelukoulutukseen, koska kurssitarjontaa ei ole riittävästi suhteessa kysyntään.
Säädösvalmistelijoissa on paljon kokemattomia henkilöitä. Säädösvalmistelukoulutuksessa on ruuhkaa – uudet valmistelijat joutuvat odottamaan kursseille pääsyä pitkään.
Säädösvalmistelukursseilla ei käsitellä säädöskieltä ja säädöskääntämistä.

Säädösvalmistelukoulutus otetaan osaksi säädöskääntäjien osaamisen kehittämistä.
Uusilla säädösvalmistelijoilla on kokenut seniori mentorinaan tai työparinaan.
Säädösvalmistelukurssi on osa uusien säädösvalmistelijoiden perehdyttämistä. 
Hyvän virka- ja säädöskielen osaaminen on osa säädösvalmistelijan ja säädöskääntäjän ammattitaitoa.

Säädösvalmistelukoulutusta tarkastellaan kokonaisuutena niin, että löydetään monipuoliset ja erilaisia osaamistarpeita tukevat koulutusratkaisut sekä säädösvalmistelijoille että säädöskääntäjille.
Säädösvalmistelijoille ja säädöskääntäjille tarjotaan räätälöityä säädöskielen koulutusta.
Luodaan säädösvalmistelun mentorointiohjelma. Ohjelmassa huomioidaan myös hyvä virkakieli ja kääntäminen (sekä kansalliskielet että mahd. vieraat kielet) lyhyiden osioiden muodossa (esim. virkakielisparraus).
Ministeriöissä varmistetaan uusien säädösvalmistelijoiden osallistuminen säädösvalmistelukoulutukseen ja virkakielikoulutukseen/ virkakielisparraukseen.

VNHY/henkilöstö-yksikkö,
OM, HAUS, Valtioneuvoston ruotsin kielen lautakunta (säädöskielen koulutus),
ministeriöt (uusien säädösvalmistelijoiden koulutus)

Edellyttää, että OM:n sekä VNHY:n käännös- ja kielitoimialan nykyresursseja voidaan käyttää laajemmin kouluttamiseen.

2018 (yhteistyöhanke yliopistojen kanssa),
2018–2020 (koulutus)

Perehdyttä-minen ja kehityskes-kustelut

Valtioneuvostolla ei ole yhteistä perehdyttämismallia kielitaidon osalta.

Perehdyttämisen ja kehityskeskustelujen yhteydessä kartoitetaan kielitaidon kehittämistarpeet ja sovitaan osaamisen kehittämisen tavoista.
Osana perehdyttämistä uusille virkamiehille kerrotaan, miten käännöspalvelut toimivat valtioneuvostossa.

Hyvästä virkakielestä ja käännöspalveluista kerrotaan osana VN-passia ja ministeriöiden perehdyttämisohjelmaa.

VNHY/henkilöstö-yksikkö
VNHY/käännös- ja kielitoimiala (käännöspalveluita koskeva ohjeistus)

Nykyresurssein

2017–2020

Rekrytointi

VM on antanut ohjeen virantäytössä noudatettavista periaatteista. Hakuilmoituksissa valtioneuvostossa tarvittava kielitaito kuitenkin kuvataan varsin vaihtelevasti. Kielitaito todennetaan rekrytoinnin yhteydessä myös varsin vaihtelevasti eikä tehtäväkuvauksissa ole yhtenäistä linjaa.

Käytännön kielitaito testataan rekrytoinnin yhteydessä systemaattisesti ja valtioneuvostotasolla yhdenmukaisesti.
Varmistetaan, että tehtäväkuvauksissa kerrotaan kielitaidon osalta osaamistaso ja tehtävän edellyttämä tosiasiallinen kielitaito (luokittelu/taitotasoasteikko).

Selvitetään, miten valtioneuvostossa voidaan rekrytoinnin yhteydessä arvioida nykyistä paremmin tehtävien edellyttämä kielitaito.

VNHY/henkilöstö-yksikkö
(kielitaitoselvitys)

Nykyresurssein

2018

Kääntäjien rekrytointi

Vaasan yliopisto on ollut keskeinen hallinnon ruotsin kääntäjien kouluttaja, jossa äidinkieleltään ruotsinkieliset opiskelijat ovat voineet opiskella pääaineenaan suomen kieltä ja kääntämistä. Myös Helsingin yliopiston Pohjoismaisten kielten laitoksen kääntäjäopinnot suorittaneita on rekrytoitu valtioneuvostoon. 
Vaasan yliopiston tutkintoon johtava kielten koulutus siirretään 1.8.2017 alkaen Jyväskylän yliopistoon. Epäselvää on, voivatko äidinkieleltään ruotsinkieliset opiskelijat jatkossakin Jyväskylän yliopistossa opiskella suomen kieltä ja kääntämistä pääaineenaan. Epävarmaa on myös siirtyvätkö Vaasan rannikkoseudun ruotsinkieliset nuoret opiskelemaan kääntämistä Jyväskylään vaan suuntautuvatko he muille aloille. Myös Helsingin yliopistossa ruotsin kääntämisen opinnot on uudelleenorganisoitu ja oppiaine kilpailee jatkossa resursseista muiden kielten kääntämisen oppiaineiden kanssa.

Yhteistyö kääntäjiä kouluttavien yliopistojen kanssa on tiivistä valtioneuvoston säädöskääntäjien rekrytoinnin turvaamiseksi.

VNK käynnistää yhteistyöhankkeen kääntäjäkoulutusta tarjoavien yliopistojen kanssa opiskelijoiden osaamisen kehittämiseksi.

VNHY/käännös- ja kielitoimiala yhteistyössä Helsingin yliopiston, Vaasan/ Jyväskylän yliopiston ja mahdollisesti Tampereen yliopiston kanssa, OKM

Nykyresurssein

Kieliapu-välineet

Olemassa olevia kieliapuvälineitä hyödynnetään vähemmän kuin olisi mahdollista.
Konekääntäminen kääntäjien apuvälineenä on lisääntynyt maailmalla, mutta se ei toimi vielä silloin, kun käännetään suomesta muille kielille tai muista kielistä suomeen.

Virkamiehet käyttävät tarjolla olevia mobiili-sanakirjoja, sähköisiä terminologisia sanastoja ja muita kieliapuvälineitä.

Järjestetään infotilaisuuksia ja/tai tehdään opetusvideoita mobiilisanakirjojen ja muiden sähköisten kieliapuvälineiden käytöstä.
VNHY:n käännös- ja kielitoimiala seuraa aktiivisesti konekääntämisen kehitystä ja testaa sitä yhtenä kääntämisen apuvälineenä sekä hyödyntää aktiivisesti muitakin kieliteknologian mahdollisuuksia.

VNHY/tietotuki- ja julkaisuyksikkö (mobiilisanakirjat)
VNHY/käännös- ja kielitoimiala (konekääntämi-nen ja muu kieliteknologia)

Nykyresurssein

2017–2020

Valtioneuvoston monikielinen sanastotyö
| Kehittämiskohde | Tavoite | Toimenpide-ehdotukset | Vastuu ja yhteistyötahot | Resurssit | Aikataulu ja seuranta

Sanastotyön koordinointi ja sanastotyön tulosten yhteiskäyttö

Eri toimijat tekevät hallinnon sanastotyötä eri tarkoituksiin (esim. tietojärjestelmien yhteentoimivuus, kääntäminen, verkkosivut, julkaisut). Sanastotyön tulokset eivät ole kaikkien käytettävissä, mistä johtuen tehdään osin päällekkäistä työtä. Sanastotyön tarpeellisuuteen havahdutaan erilaisissa kehityshankkeissa usein liian myöhään. Lisäksi eri toimijoiden tuottama termi- ja käsitetieto on hajallaan eri termipankeissa, verkkosivuilla ja julkaisujen osina, mikä vaikeuttaa termi- ja käsitetiedon löytymistä. 
Yhteinen tiedonhallinta -kärkihanke (YTI): Kansalliskirjasto kehittää Finto-palvelua terminologisten sanastojen julkaisemiseen sopivaksi. VM on jo käynnistänyt yhdessä CSC:n kanssa kehitystyön sanastoeditorin luomiseksi. VM valmistelee Finton hallintamallia ja rahoitusta myös terminologisten sanastojen julkaisemiseksi jatkossa Finto-palvelussa. VM valmistelee lisäksi julkishallinnon organisoitumismallia yhteentoimivuuden määrityksiä varten.

Hallinnon termi- ja käsitetieto sekä valmisteilla olevat sanastot ovat kaikkien tiedossa ja käytettävissä. Kansalliskirjaston ylläpitämässä Finto-palvelussa on mahdollisuus julkaista ontologioiden lisäksi myös monikielisiä terminologisia sanastoja. Osana yhteentoimivuuden välineistöä kaikkien käytettävissä on yhteinen sanastoeditori terminologisten sanastojen laatimista varten.

Tiivistetään eri näkökulmista sanastotyötä tekevien välistä yhteistyötä ja perustetaan tarvittaessa sanastotyön yhteistyöverkosto.
Kartoitetaan erilaisia terminologisia sanastoaineistoja ja selvitetään niiden yhteiskäyttö- ja päivitysmahdollisuudet.
Julkaistaan sanastoaineistoja avoimena datana.

VM ja VNHY/käännös- ja kielitoimiala yhdessä mm. terminologista sanastotyötä tekevien keskeisten toimijoiden kanssa
(sanastoyhteistyön tiivistäminen ja mahdollisen verkoston perustaminen, sanastoaineistojen kartoitustyö)

Terminologisen sanastotyön ja terminologisten sanastoaineistojen kartoitus: VNK/VNHY:n johdolla asetetaan pitkän aikavälin kehittämishanke, joka resursoidaan keskitetysti.
VM:llä resurssit sanastoeditorin, Finton ja muun yhteentoimivuusvälineistön kehitystyöhön
Yhteinen tiedonhallinta
-kärkihankkeen (YTI) kautta vuoden 2018 loppuun asti.

Sanastoeditori 2017
Yhteistyön tiivistäminen 2017–2018
Kartoitustyö 2018–2019

Termi- ja nimityö

Julkishallinnon termit ja nimet päätetään usein jo ennen kuin on mietitty, miten ne toimivat käytössä ja/tai eri kielillä. Esimerkiksi säädöksissä käytetyt ilmaisut ja termit siirtyvät helposti sellaisinaan ohjeteksteihin, mikä voi vaikeuttaa tekstin ymmärtämistä.

Molemmat kansalliskielet ja muut olennaiset kielet otetaan ajoissa huomioon termien, nimien ja virkanimikkeiden suunnittelussa sekä säädösvalmistelu- ja viestintäprosesseissa. Jos termi tai nimi osoittautuu hankalasti käännettäväksi, ollaan valmiita muuttamaan sitä. Myös EU-säädösten termeihin kiinnitetään huomiota valmistelun varhaisessa vaiheessa.
Virkamiehillä on perustiedot siitä, millainen on hyvä termi, nimi tai virkanimike.

Valtioneuvosto laatii yhteiset menettelyohjeet julkishallinnon termien ja nimien suunnittelusta sekä ohjeet niiden kieliasusta.
Termejä pohditaan yhdessä kieli- ja viestintäasiantuntijoiden kanssa – etenkin, jos säädöksen toimeenpanoon liittyy paljon viranomaisten tai kansalaisten ohjeistusta. Hyödynnetään EU-termien suunnittelussa ESKO-verkostoa (EU:n toimielinten suomen kääntäjien ja tulkkien sekä kotimaisten virkamiesten ja asiantuntijoiden yhteistyö- ja palauteverkosto).
Viranomaisille järjestetään tiedotusta termien ja nimistön suunnittelusta.

VNHY/käännös- ja kielitoimiala yhteistyössä Kotuksen ja Sanastokeskus TSK:n kanssa

Nykyresurssein

2018–2019 (menettelyohjeet ja tiedotus)

| Kehittämiskohde | Tavoite | Toimenpide-ehdotukset | Vastuu ja yhteistyötahot | Resurssit | Aikataulu ja seuranta

Valter-termipankki ja muut termiaineistot

Vain osa VNK:n käännös- ja kielitoimialan sisäisen termipankin aineistosta on julkisessa käytössä valtioneuvoston termipankin Valterin kautta eikä ulkoisilla kääntäjillä ole siten riittävästi tietoa VN:n teksteissä käytettävästä termistöstä. Osa Valterin aineistosta kaipaa päivittämistä. Osa VNK:n laatimasta julkisesta sanastoaineistosta on julkaistu vain pdf-muodossa VNK:n www-sivustolla.

Tuetaan VN:n tekstejä kääntäviä ulkoisia käännöspalveluiden toimittajia tarjoamalla heille lisää sanastoaineistoa sekä muuta termitietoa. 
Termejä käytetään yhdenmukaisesti omien ja ulkoisten kääntäjien kääntämissä teksteissä.

Julkaistaan Valterissa ja osin myös avoimena datana uutta ja päivitettyä termiaineistoa.
Kehitetään VNK:n verkkosivuston Käännös- ja kielipalvelut -osiota lisäämällä sinne aktiivisemmin termitietoa.

VNHY/käännös- ja kielitoimiala yhteistyössä OM:n, VM:n, VNK:n viestintäosaston ja ulkopuolisten asiantuntijoiden kanssa

Sanastojen päivittämisessä joudutaan käyttämään myös ulkopuolisia kääntäjiä. Päivitystarpeiden laajuudesta riippuen edellyttää lisärahoitusta.

2017–2020

Säädösvalmistelu
| Kehittämiskohde | Tavoite | Toimenpide-ehdotukset | Vastuu ja yhteistyötahot | Resurssit | Aikataulu ja seuranta

Valtio-sopimukset

Tällä hetkellä ei ole riittävästi ennakkotietoa saatavilla valtiosopimusten neuvottelutilanteesta ja -vaiheista. 
Suomenkielinen versio sopimuksista tarvitaan jo ennen kuin ne annetaan hallituksen esityksinä eduskunnalle.

Hankeikkunasta saadaan tietoa valtiosopimusten valmistelusta.

Valtioneuvostossa laaditaan yhtenäinen ohjeistus sille, missä vaiheessa tieto kansainvälisten sopimusten tilasta viedään Hanke-ikkunaan.

UM, ministeriöt (valtiosopimusten vienti Hanke-ikkunaan)

Nykyresurssein

2017

Säädös-valmistelun ja säädös-kääntämisen ohjeistus

VNK:n määräystä hallituksen esityksen käännättämisestä ja OM:n säädösvalmisteluohjeita ei tunneta riittävästi.

Säädösvalmistelijat tuntevat ohjeet ja tietävät, mistä ne löytyvät.
Esittelijän käsikirja ja säädösvalmisteluoppaat ovat käytännönläheisiä ja visuaalisesti helppokäyttöisiä työkaluja.

Säädöskääntämisestä pidettyjen tietoiskujen aineisto viedään valtioneuvoston intranetiin/
virtuaalityöpöytään toimeksiantolomakkeiden yhteyteen.
OM:n työryhmä uudistaa hallituksen esityksen laatimisoppaan (HELO).

VNHY/käännös- ja kielitoimiala (aineistojen vieminen
intranetiin/
virtuaalityöpöytään)
OM (HELO)

Nykyresurssein

OM:n työryhmän määräaika päättyy vuoden 2017 lopussa

Pohjoismainen yhteistyö, EU-asioiden valmistelu ja kansainvälinen lainkäyttö

| Kehittämiskohde | Tavoite | Toimenpide-ehdotukset | Vastuu- ja yhteistyötahot | Resurssit | Aikataulu ja seuranta

EU-asioihin liittyvät asiakirjat

EU-asioiden valmisteluasiakirjat ovat usein poliittisesti herkkiä eikä niihin liittyviä tausta-asiakirjoja ole aina julkisesti saatavilla. Tausta-aineisto jää usein lähettämättä käännöstoimeksiannon yhteydessä.
Käännöksissä on otettava huomioon EU-terminologia. EU-säädösten kieli ”valuu” myös kansalliseen säädöskieleen ja muuttaa sitä vaikeaselkoisemmaksi.
Käytännön yhteistyö EU-toimielinten suomen kääntäjien ja tulkkien sekä kotimaisten virkamiesten ja asiantuntijoiden sekä käännös- ja kielitoimialan välillä ei ole kovin aktiivista.

Tausta-aineisto lähetetään aina käännös-toimeksiannon mukana, joko fyysisesti tai, jos kyseessä on julkinen asiakirja, linkkinä. 
Kansallisissa säädöksissä käytetään suomen kielen normien mukaista säädöskieltä. 
ESKO-verkosto on aktiivisessa ja laajassa käytössä.

Toimeksiantajia muistutetaan käännös- ja kielitoimialan toimeksiantajakeskusteluissa käännättämisohjeista. 
ESKO-verkostoa laajennetaan ja sen toimintaa aktivoidaan esim. Yammerin avulla.

VNHY/käännös- ja kielitoimiala,
ministeriöt
VNHY/käännös- ja kielitoimiala,
ministeriöt, yhteistyössä Kotuksen EU-kielenhuoltajien kanssa

Nykyresurssein

2017

Pohjoismai-nen yhteistyö | Pohjoismaiset pääministerit hyväksyivät syyskuussa 2016 tavoitteen Pohjola, maailman integroitunein alue. Pohjoismaista lainsäädäntöyhteistyötä selvitellään – toteutuessaan se lisäisi käännöstarvetta suomen kielestä ruotsin kielelle ja päinvastoin lainsäädäntöyhteistyön tueksi. | Pohjoismaista lainsäädäntöyhteistyötä ja yhteisiä säädöshankkeita tuetaan käännöspalveluilla pääsääntöisesti fi-sv-fi. | Parannetaan virkamiesten ruotsin kielen valmiuksia sekä muiden skandinaavisten kielten ymmärrystä. | VNHY/Käännös- ja kielitoimiala, UM/Pohjoismaisen yhteistyön sihteeristö, ministeriöt | Edellyttää mahdollisesti käännöstoiminnan lisäresursointia |

Kansain-väliseen lainkäyttöön liittyvät asiakirjat

Kansainvälisissä lainkäyttö- ja tutkintaelimissä käsiteltävien asioiden määrä lisääntyy ja sen myötä turvallisuusluokiteltujen tekstien käännöstarve kasvaa. 
UM:ssä on paljon turvaluokiteltua oikeudellista asiakirja-aineistoa.
UM pitää listaa kansainväliseen oikeuskäsittelyyn menevistä asioista.

Ministeriöt ovat varautuneet kansainvälisissä lainkäyttö- ja tutkintaelimissä käsiteltävien asioiden lisääntyvään käännöstarpeeseen ja huomioivat kääntämisen vaatiman ajan valmistelussa.
Asiakirjojen laatimisprosessissa on huomioitu kääntäminen ja turvaluokitellun asiakirjan edellyttämät erityisjärjestelyt.

VNK:n sisäiset ohjeet turvaluokiteltujen tekstien kääntämisestä päivitetään.
VN:n turvaluokitusohjeen päivittämisen yhteydessä lisätään ohjeeseen tieto siitä, mitä luokittelu edellyttää käännösjärjestelyiltä.

VNHY/valmiusyksikkö ja käännös- ja
kielitoimiala
(ohjeet turvaluokitelluista käännöksistä)

Nykyresurssein

2017–2020

Lupa- ja hakuprosessit, kirjeenvaihto ja kyselyt

| Kehittämiskohde | Tavoite | Toimenpide-ehdotukset | Vastuu ja yhteistyötahot | Resurssit | Aikataulu ja seuranta

Muutoksen-hakuohjeet, toimiluvat, valtionavut ja muut hakume-nettelyyn liittyvät asiakirjat

Muutoksenhakuohjeet ovat epäyhtenäisiä, vaikka muutoksenhakusäännökset ovat yhteneväiset. Ministeriöillä on omat valitusosoitus-, oikaisuvaatimus- ja muutoksenhakumallit.
Hakuilmoitukset eivät noudata samaa mallia edes samassa toiminnossa.
Toimilupaprosessin muistiot, lisätiedot ja hakuasiakirjat käännetään.

Ministeriöillä on käytössä muutoksenhakusäännöskohtaiset yhtenäiset perusmallit muutoksenhaku- ja oikaisuvaatimusohjeista.
Valtionapuhakemuksissa on yhdenmukaiset hakuasiakirjat ja -ilmoitukset (esim. OKM, TEAS).

Yhdenmukaistetaan soveltuvin osin suomenkieliset muutoksenhakuohjeet ja -lomakkeet sekä käännetään ne ruotsiksi ja englanniksi.
Yhteishanke ministeriöiden kanssa (selkeä virkakieli huomioitava).

VNK yhteistyössä ministeriöiden ja valtiosihteeri Partasen johtaman norminpurkutyöryhmän kanssa

Nykyresurssein

2018

Surunvalittelut, onnittelut

Nykyisin ylimmän valtiojohdon surunvalitteluja ja onnitteluja käännättävät vaihtelevasti eri ministeriöt.

Ylimmän valtiojohdon onnittelut ja surunvalittelut hoidetaan keskitetysti hyödyntäen myös käännös- ja kielitoimialan malleja.

Selvitetään ylimmän valtiojohdon (TP, PMI, UMI) onnittelu- ja surunvalittelukäytännöt ja niiden mahdollinen keskittäminen. 
Käännös- ja kielitoimiala päivittää ja laatii malleja esim. surunvalittelujen ja onnittelujen osalta (sv ja en) ja julkaisee ne valtioneuvoston intranetissä/virtuaalityöpöydässä ja VNK:n julkisilla verkkosivuilla.

UM, VNK, TPK
VNHY/käännös- ja kielitoimiala

Nykyresurssein

2017–2020

Kyselyt

Kyselyjä koskevista toimeksiannoista puuttuvat usein taustatiedot ja -aineisto. Pelkkä käännettävien kysymysten listaus ei riitä kääntämisen kannalta, vaan tarvitaan laajempi kokonaiskuva toimeksiannosta.

Toimeksiantajat toimittavat tausta-aineistoa ja 
-tietoa toimeksiannon yhteydessä.

Toimeksiantoon liitetään tausta-aineisto ja toimeksiannossa ilmoitetaan käyttötarkoitus.

Ministeriöt

Nykyresurssein

2017–2020

Valtioneuvoston viestintä

| Kehittämiskohde | Tavoite | Toimenpide-ehdotukset | Vastuu- ja yhteistyötahot | Resurssit | Aikataulu ja seuranta

Kielilain-säädännön velvoitteet

Kielilainsäädännön velvoitteiden soveltamisesta ei ole riittävästi tietoa ministeriöissä. Viestintäkanavasta riippumatta eri kieliversiot pyydetään pääsääntöisesti samansisältöisinä.

Kielilainsäädäntö ja sen soveltamiseen liittyvät ohjeet tunnetaan ministeriöissä sekä käännös- ja kielitoimialalla. 
Myös saamenkielisten ja viittomakielisten kielelliset oikeudet tunnetaan ja ne on turvattu säädösten ja ohjeiden mukaisesti.

OM järjestää viestintäyksiköille kohdennettua koulutusta ja tiedotusta (ml. virkamieseettisen neuvottelukunnan suositus). 
OM markkinoi mm. verkkosivuillaan olevaa tietoa lainsäädännön kieliä koskevista velvoitteista.

OM (kielilainsäädännön velvoitteet)
VNHY/käännös- ja kielitoimiala
(toimeksiantajakeskustelut)

Nykyresurssein

2017–2020

Ulkoiset verkkosivut ja some

Ministeriöt tuottavat entistä enemmän sisältöä ulkoisille verkkosivuilleen ja sosiaalisen median kanaviin. 
Ministeriöiden ulkoiset verkkosivut ovat monesti samansisältöisiä suomeksi ja ruotsiksi. 
Verkko- ja some-tekstien kirjoittaminen ja kääntäminen edellyttävät erityisosaamista.

Ministeriöt harkitsevat, missä muodossa ja missä laajuudessa ulkoiset verkkosivut käännetään ruotsiksi ja muille kielille. Erityistä huomiota kiinnitetään tekstin kohderyhmään.
Kääntäjät osaavat tuottaa kuhunkin viestintä-välineeseen soveltuvia laadukkaita käännöksiä.

OM jakaa tietoa laatimistaan käytännön ohjeista lainsäädännön soveltamiseksi verkkopalveluissa. Asiaa käsitellään myös osana käännös- ja kielitoimialan toimeksiantajakeskusteluja.
Ministeriöt kirjoittavat tiedotteet niin, että niistä saa poimittua some-nostot.
Kieliasiantuntijoille järjestetään koulutusta uusien viestintämuotojen vaatimuksista (esim. millaista on tviittien ruotsi ja englanti).
Käännös- ja kielitoimiala tarjoaa virkamiehille tietoa hyödyllisistä sanastoista ja muista kirjoittamisen apuvälineistä.

OM,
VNHY/käännös- ja kielitoimiala,
VNHY/henkilöstö-yksikkö

Nykyresurssein

2017–2020

Kriisi- ja häiriötilanteet

Ministeriöt viestivät kriisi- ja häiriötilanteissa hyödyntäen kaikkia viestintäkanavia.
Sisäministeriö on julkaissut vaaratiedotteiden antamisen ja kääntämisen tueksi vaaratiedoteoppaan (SM 1/2013). Ministerit ja asiantuntijat kommentoivat tilannetta suomeksi, ruotsiksi ja entistä useammin myös englanniksi. Joskus ministeriöt voivat joutua antamaan myös kansalaisille suunnattuja toimintaohjeita.

Kriisi- ja häiriötilanteissa ministeriöiden viestintäyksiköt ovat välittömästi yhteydessä käännös- ja kielitoimialaan kääntämisen varmistamiseksi. Varmistetaan, että häiriötilannetta koskevat tiedotteet ja toimintaohjeet käännetään ruotsiksi ja ministeriön harkinnan mukaan myös muille kielille.
Varmistetaan, että tiedotusaineisto käännetään myös säädösten edellyttämällä tavalla saameksi, kun vaarallinen tapahtuma tai sen seuraukset kohdistuvat saamelaisten kotiseutualueelle tai siihen on muuta erityistä syytä.
Viittomakielen käyttö kriisitilanteissa on
selvitetty.

Viestintäyksiköt varmistavat, että kääntäminen on osa kriisiviestintäprosessia.
Käännös- ja kielitoimialan johto varmistaa virka-ajan ulkopuolella kääntämiseen tarvittavat resurssit. Virka-aikana käännöstoimeksiannot toimitetaan normaalin tilausjärjestelmän kautta.
Käännös- ja kielitoimiala kääntää ja päivittää vakiotekstejä tarvittaville kielille ja julkaisee ne valtioneuvoston intranetissä/virtuaali-työpöydässä ja VNK:n ulkoisilla verkkosivuilla.

Ministeriöt,
käännös- ja kielitoimiala
VNK/viestintäosasto (viittomakielen käyttö kriisitilanteiden viestinnässä)

Nykyresurssein

2017–2020

| Kehittämiskohde | Tavoite | Toimenpide-ehdotukset | Vastuu- ja yhteistyötahot | Resurssit | Aikataulu ja seuranta

Tapaamisissa, tapahtumissa ja muissa kansainvälisissä yhteyksissä tarvittavat tekstit

Usein tekstit (esim. puheet) käännetään samansisältöisinä eri kielille käyttötarkoituksesta riippumatta.

Ministeriöt lyhentävät muille kielille käännettävän tekstin pituutta olennaisen tiedon 
-periaatteen pohjalta (esim. mikä osa puheesta kannattaa kääntää muille kielille).

Tieto liitetään osaksi ministereiden käsikirjaa. Lisäksi käännös- ja kielitoimiala laatii avustajille oman muistilistan kääntämiseen liittyvistä asioista.
Käännös- ja kielitoimiala laatii vuosikellon ministeriöiden toistuvista tapahtumista ja niiden edellyttämistä käännöstarpeista.

VNHY/käännös- ja kielitoimiala yhteistyössä ministeriöiden kanssa

Nykyresurssein

2017–2018

Julkaisut, Suomen julkisuus- ja maakuvan kannalta tärkeät tekstit, viestintä-materiaalit

Kaikissa ministeriöiden julkaisuissa ei ole kuvailulehteä eikä ruotsinkielistä tiivistelmää. Osassa julkaisuja on tiivistelmä myös englanniksi. 
Esitteiden, julisteiden ja muiden esitysmateriaalien tuottaminen eri kielille vaihtelee suuresti.
Maakuvaan liittyviä tekstejä tuottavat pääasiassa ThisisFinland (englannista muille kielille) ja Team Finland.

Kuvailulehti ja tiivistelmä kirjoitetaan siten, että ne sisältävät oleelliset tiedot. Myös visuaalisen ilmeen toimivuus eri kielillä on varmistettu.
Kaikkia julkaisuja ja raportteja ei automaattisesti käännetä englanniksi. Niistä käännetään tarvittaessa vain osa.
Esitteet ja julisteet käännetään ja tarkistetaan käännös- ja kielitoimialalla.
Käännöstarpeen määrittely ja siitä käännös- ja kielitoimialaa sovitunmukaisesti informoiminen on osa ThisisFinlandin ja Team Finlandin jokapäiväistä toimintaa.

Kuvailulehden ja tiivistelmän laatimisesta tehdään valtioneuvoston ohje.
Käännös- ja kielitoimiala tarjoaa kielineuvontaa ja tukea ruotsiksi tai englanniksi kirjoittamiseen.
Käännös- ja kielitoimiala sekä maakuvatoiminnasta vastaavat toiminnot huolehtivat, että käytäntö ennakkotiedon toimittamisesta jatkuu.
ThisisFinlandin ja Team Finlandin kanssa käydään erilliset toimeksiantajakeskustelut hyvien yhteistyökäytäntöjen vahvistamiseksi.

VNHY/tietotuki- ja julkaisuyksikkö (ohje)
VNHY/käännös- ja kielitoimiala (neuvonta, toimeksiantaja-
keskustelut)

Nykyresurssein

2017–2018

Viittoma-kielinen viestintä

Viittomakielisten kielelliset oikeudet huomioidaan ministeriöiden viestinnässä.

Ministeriöt edistävät viittomakielisten mahdollisuuksia käyttää omaa kieltään ja saada tietoa omalla kielellään.

Laaditaan valtioneuvostotason linjaukset viittomakielen käytöstä ministeriöiden viestinnässä.
Valtioneuvoston intranettiin/virtuaalityöpöytään lisätään tietoa viittomakielen tulkkauksen järjestämisestä.

VNK:n viestintäosasto yhteistyössä ministeriöiden viestintäyksiköiden kanssa
VNHY/käännös- ja kielitoimiala (tietoa tulkkauksesta)

Nykyresurssein

2017

Johdon sitouttaminen

| Kehittämiskohde | Tavoite | Toimenpide-ehdotukset | Vastuu ja yhteistyötahot | Resurssit | Aikataulu ja seuranta

Kieli-ilmapiiri

Oikeusministeriön vuoden 2016 aikana teettämistä selvityksistä käy ilmi, että kieli-ilmapiiri on huonontunut viime vuosina. Yhä useampi kokee omaan kieleensä kohdistuvaa häirintää. Yleinen suhtautuminen ja myös viranomaisten suhtautuminen eri kieliryhmiin on huonontunut.

Poliittinen johto ja virkamiesjohto edistävät omalla toiminnallaan eri kieliryhmien yhdenvertaista kohtelua ja viranomaisten kielitietoisuuden parantamista.
Johto kannustaa virkamiehiä kehittämään sekä hyvän virkakielen että vieraiden kielten taitojaan sekä käyttämään niitä aktiivisesti työssään.

Käynnistetään valtioneuvoston sisäinen kampanja, jonka aikana tarjotaan koulutusta ja jaetaan tiedotusmateriaalia mm. viranomaisten velvoitteista palvella asiakkaita heidän omalla äidinkielellään suomeksi ja ruotsiksi sekä tarvittaessa saamen kielillä, viittomakielellä ja muilla kielillä.
Korostetaan johdon vastuuta toimia esimerkkinä henkilöstölleen kielellisten oikeuksien esiin nostamisessa eri virkatehtävissä ja ministeriön toiminnassa.
Kansliapäällikkökokouksessa käsitellään kielilainsäädännön soveltamista koskevan hallituksen kertomuksen antamisen yhteydessä kielilainsäädäntöön ja sen soveltamiseen liittyviä asioita ministeriöittäin.

OM ja VNK yhteistyössä muiden ministeriöiden kanssa

Kampanjalle varataan oma rahoitus.

2017–2018

Kansalliskieli-verkosto

Oikeusministeriö on asettanut kansalliskieliverkoston vuosille 2015–2019. Kaikki ministeriöt ovat nimenneet verkostoon oman kansalliskieliyhteyshenkilön. Verkoston tehtävänä on mm. vaihtaa tietoa ja kehittää hyviä käytäntöjä eri ministeriöiden välillä liittyen kieliasioihin sekä toteuttaa kansalliskielistrategin toimintasuunnitelmaa (OM 13/2017).

Kansalliskieliyhdyshenkilöt toimivat johdon tukena kansalliskieliä koskevissa kysymyksissä. Yhdyshenkilöt ovat tiedostaneet roolinsa linkkinä verkoston ja ministeriön välillä.

OM suosittelee ministeriöille, että kansalliskieliyhdyshenkilöiden työnkuvassa/toimenkuvassa mainitaan kansalliskieliyhdyshenkilönä toimiminen. 
Ministeriöille suositellaan kansalliskieliyhdyshenkilön toimesta vuosittaista katsausta ministeriön toiminnan ja hankkeiden kannalta oleellisten kieliasioiden ja eri kieliryhmiin liittyvien asioiden läpi käyntiä.

OM
(kansalliskieli-yhdyshenkilöiden toimenkuvaa koskeva suositus)

Nykyresurssein

2017

Tietoisuus kielellisistä velvoitteista

Poliittinen johto ei aina tiedä, mitä kielellisiä velvoitteita ministeriön toimintaan liittyy. Tämä näkyy mm. toimeksiantojen aikatauluissa, joissa ei ole huomioitu mm. kääntämisen vaatimaa aikaa. 
Ministeriöiden johto (kansliapäälliköt, osastopäälliköt jne.) tuntee kansalliskieliä, muita kieliä sekä hyvää virkakieltä koskevat velvoitteet, muulla esimieskunnalla saattaa olla puutteita kielellisten velvoitteiden tuntemuksessa.

Poliittinen johto on tietoinen ministeriön toimintaan liittyvistä kielellisistä velvoitteista. 
Ministeriöiden esimiehet tuntevat kansalliskielten ja muiden kielten käyttöä koskevat velvoitteet niin hyvin, että pystyvät tukemaan henkilöstöään asioiden valmistelussa.

Kansliapäälliköt kiinnittävät huomiota siihen, että poliittinen johto on tietoinen kielilainsäädännön velvoitteista.
Tuotetaan esimiehille ”Kysy kielestä” -esite, jossa kerrotaan keneltä saa apua kielilakiin, kääntämiseen ja virkakieleen liittyvissä pulmissa.
Informoidaan esimieskuntaa Kotuksen ja valtioneuvoston yhteisistä kieleen ja kääntämiseen liittyvistä palveluista.

Ministeriöt
VNHY/käännös- ja kielitoimiala

Nykyresurssein

2017–2018