Hallituksen esitys Eduskunnalle laiksi Suomen perustuslain 35 ja 90 §:n muuttamisesta sekä eräiksi siihen liittyviksi laeiksi
ESITYKSEN PÄÄASIALLINEN SISÄLTÖ

Esityksessä ehdotetaan perustettavaksi uusi eduskunnan tarkastusvaliokunta yhdistämällä valtiontilintarkastaj at ja valtiovarainvaliokunnan hallinto- ja tarkastusjaoston valvonta-toimi. Valtiontilintarkastajat ja valtiontilintarkastajien kanslia lakkautettaisiin. Esityksellä uudistettaisiin valtiontalouden parlamentaarinen valvontatoimi ja vahvistettaisiin eduskunnan budjettivaltaa. Esityksessä ehdotetaan muutettavaksi Suomen perutuslakia.
Uuden tarkastusvaliokunnan tehtävänä olisi huolehtia keskitetysti valtiontalouden parlamentaarisesta jälkikäteisestä valvonnasta. Valtiontalouden tarkastusvirasto jatkaisi toimintaansa riippumattomana, ulkoisena valtiontalouden tarkastajana. Valtiovarainvaliokunnalle kuuluisivat edelleen valtiontalouden suunnitteluasiat, kuten valtion talousarvio, talousarvioaloitteet ja talousarvioon sidottu lainsäädäntö.
Tarkastusvaliokunta olisi osa eduskunnan valiokuntalaitosta, mutta sen toimintaan liittyisi eräitä erityispiirteitä. Valiokunnan toiminnassa korostuisi oma-aloitteisuus siten, että se ottaisi omasta aloitteestaan asioita kä-

siteltäväkseen ja toimittaisi merkittävät valvontahavaintonsa koko eduskunnan tietoon täysistunnossa käsiteltävässä valiokunnan mietinnössä. Valtiontilintarkastajien kertomus jäisi uudistuksen myötä pois. Tarkastus-valiokunta käsittelisi eduskunnalle annettavat vuotuiset valtiontaloutta koskevat kertomukset, mutta valiokunnan oma-aloitteinen valvontatoiminta ei kytkeytyisi kiinteästi varainhoitovuoteen.
Tarkastusvaliokunta olisi kooltaan pienempi kuin muut erikoisvaliokunnat. Valiokunnan sihteeristö olisi kuitenkin tavanomaista laajempi.
Valtiontilintarkastajien lakkauttaminen ja uuden tarkastusvaliokunnan perustaminen edellyttää perustuslain, eduskunnan työjärjestyksen sekä eräiden muiden lakien ja säädös-ten muuttamista.
Esitys liittyy valtion talousarvioesitykseen vuodelle 2007.
Tarkoitus on, että uusi tarkastusvaliokunta aloittaisi toimintansa vaalikauden 2007-2010 alkaessa. Lait ovat tarkoitetut tulemaan voi-maan tuolloin.

2

SISÄLLYSLUETTELO
ESITYKSEN PÄÄASIALLINEN SISÄLTÖ 	1
SISÄLLYSLUETTELO 	2
YLEISPERUSTELUT 	4
1.	Johdanto 	4
Nykytila 	5
2.1. Lainsäädäntö ja käytäntö 	5
Valtiontilintarkastajat 	5
Valtiovarainvaliokunta ja valtiontilintarkastajien kertomuksen käsittely
eduskunnassa 	7
Valtiontalouden tarkastusvirasto 	7
2.2. Kansainvälinen käytäntö 	8
Yleistä 	8
Euroopan unioni 	9
Ruotsi	9
Iso-Britannia 	10
Belgia 	10
Johtopäätökset 	10
2.3.	Nykytilan arviointi 	11
3.	Esityksen tavoitteet ja keskeiset ehdotukset 	13
3.1. Tavoitteet ja keinot niiden saavuttamiseksi 	13
3.2. Keskeiset ehdotukset	13
Tarkastusvaliokunnan perustaminen 	13
Tarkastusvaliokunnan tehtävät ja toiminta 	14
Tarkastusvaliokunnan kokoonpano ja henkilöstö 	15
4.	Esityksen vaikutukset 	15
4.1. Vaikutukset eduskunnan budjettivaltaan ja eduskuntatyöhön 	15
4.2. Taloudelliset vaikutukset 	16
4.3. Vaikutukset viranomaisten toimintaan 	16
5.	Asian valmistelu 	17
Riippuvuus muista esityksistä 	18
YKSITYISKOHTAISET PERUSTELUT 	19
1. Lakiehdotusten perustelut 	19
1.1.	Perustuslaki 	19
1.2. Laki valtiontalouden tarkastusvirastosta 	21
1.3.	Laki valtiontilintarkastajain eräistä tarkastus- ja tiedonsaantioikeuksista 	22
1.4.	Laki valtiontilintarkastajien ja valtiontalouden tarkastusviraston oikeudesta
tarkastaa eräitä Suomen ja Euroopan yhteisöjen välisiä varainsiirtoja 	22
1.5.	Laki valtion liikelaitoksista 	23
1.6. Laki valtion vakuusrahastosta 	23
1.7. Laki maatalouden interventiorahastosta 	24
1.8.	Muut esitykseen liittyvät lait 	24

3

2.	Tarkemmat säännökset ja määräykset 	24
3.	Voimaantulo 	25
Säätämisjärjestys 	25
LAKIEHDOTUKSET 	26
Suomen perustuslain 35 ja 90 §:n muuttamisesta 	26
valtiontalouden tarkastusvirastosta annetun lain 5 §:n muuttamisesta 	27
valtiontilintarkastajain eräistä tarkastus- ja tiedonsaantioikeuksista annetun lain
kumoamisesta 	27
valtiontilintarkastajien ja valtiontalouden tarkastusviraston oikeudesta tarkastaa eräitä Suomen ja Euroopan yhteisöjen välisiä varainsiirtoja annetun lain
muuttamisesta 	28
valtiontalouden tarkastusviraston oikeudesta tarkastaa eräitä Suomen ja Euroopan
yhteisöjen välisiä varainsiirtoja 	28
valtion liikelaitoksista annetun lain 15 §:n muuttamisesta 	29
valtion vakuusrahastosta annetun lain 7 ja 18 §:n muuttamisesta 	29
maatalouden interventiorahastosta annetun lain 8 §:n muuttamisesta 	30
arkistolain 1 §:n muuttamisesta 	30
valtion virkamieslain 3 ja 65 §:n muuttamisesta 	31
turvallisuusselvityksistä annetun lain 4 §:n muuttamisesta 	31
yhteistoiminnasta valtion virastoissa ja laitoksissa annetun lain 2 §:n
muuttamisesta 	32
valtion maksuperustelain 1 ja 10 §:n muuttamisesta 	32
LIITE 	33
RINNAKKAISTEKSTIT 	33
Suomen perustuslain 35 ja 90 §:n muuttamisesta 	33
valtiontalouden tarkastusvirastosta annetun lain 5 §:n muuttamisesta 	34
valtiontilintarkastajain eräistä tarkastus- ja tiedonsaantioikeuksista annetun lain
kumoamisesta 	35
valtiontilintarkastajien ja valtiontalouden tarkastusviraston oikeudesta tarkastaa eräitä Suomen ja Euroopan yhteisöjen välisiä varainsiirtoja annetun lain
muuttamisesta 	36
valtiontilintarkastajien ja valtiontalouden tarkastusviraston oikeudesta tarkastaa
eräitä Suomen ja Euroopan yhteisöjen välisiä varainsiirtoja 	36
valtiontalouden tarkastusviraston oikeudesta tarkastaa eräitä Suomen ja Euroopan
yhteisöjen välisiä varainsiirtoja 	36
valtion liikelaitoksista annetun lain 15 §:n muuttamisesta 	38
valtion vakuusrahastosta annetun lain 7 ja 18 §:n muuttamisesta 	38
maatalouden interventiorahastosta annetun lain 8 §:n muuttamisesta 	40
arkistolain 1 §:n muuttamisesta 	40
valtion virkamieslain 3 ja 65 §:n muuttamisesta 	41
turvallisuusselvityksistä annetun lain 4 §:n muuttamisesta 	42 yhteistoiminnasta valtion virastoissa ja laitoksissa annetun lain 2 §:n
muuttamisesta 	43
valtion maksuperustelain 1 ja 10 §:n muuttamisesta 	44

r

4

YLEISPERUSTELUT

1. Johdanto

Keskustelua valtiontalouden parlamentaarisen valvonnan vahvistamisesta on käyty jo pitkään. Keskustelun taustalla ovat viimeaikaiset valtiontalousjärjestelmän muutokset, jotka ovat vaikuttaneet eduskunnan budjetti-vallan käytön edellytyksiin. Näistä merkittävimpiä on ollut siirtyminen yksityiskohtaisesta resurssiohjauksesta tulosohjaukseen. Sen vaikutuksena ministeriöille ja niiden alaiselle hallinnolle on siirtynyt päätösvaltaa varojen käytössä, mutta valvonta- ja palaute-järjestelmä ei ole kuitenkaan kehittynyt vastaavalla tavalla. Eduskunnan budjettivallan kannalta on tärkeää, että eduskunta voi seura-ta tulostavoitteiden toteutumista. Seurannassa on olennaista saada riittävää, oikeantyyppistä ja laadukasta tietoa tulostavoitteiden toteutumisesta. Kuntien valtionosuuslainsäädäntöä kehitettäessä on vahvistettu kuntien itsehallintoa, mikä on puolestaan vähentänyt eduskunnan mandollisuuksia välittömään resurssiohjaukseen ja samalla korostanut tarvetta riittävään valvontatietoon. Valtion liiketoiminta on muuttunut kuluneen 15 vuoden aikana merkittävästi, ja muutoksilla on ollut vaikutusta myös eduskunnan budjettivaltaan. Virastojen ja laitosten liiketoiminnan nettobudjetointi on siirtänyt päätösvaltaa hallinnolle. Valtion liikelaitosten ohjauksessa on siirrytty resurssiohjauksesta tulosohjaukseen. Eduskunnan budjettivaltaa on kaventanut selkeästi myös se, että pääosa valtion liikelaitoksista on muodostettu valtion omistamiksi osakeyhtiöiksi. Samansuuntainen vaikutus on ollut talousarvion ulkopuolisen rahastotalouden merkittävällä kasvulla. Lisäksi Euroopan unionin jäsenyys on merkinnyt käytännössä eduskunnan budjettivallan kaventumista.
Toisaalta niin eduskunnassa kuin valtioneuvossa on eri toimin pyritty vahvistamaan eduskunnan asemaa valtiontaloudellisessa päätöksenteossa. Valtion talousarviosta annetun lain muutoksella (laki 1216/2003) toteutettu valtion tilinpäätöskertornusuudistus oli merkittävä valtiontalouden parlamentaarisen

valvonnan kannalta. Uusi tilinpäätöskertomus on sisällöltään informatiivisempi ja palvelee aikaisempaa tehokkaammin eduskunnan valvontatointa. Uudistuksen odotetaan yhtenäistävän ja syventävän tuloksellisuuden raportointia. Samassa yhteydessä perustetun valtiovarain controller –toiminnon tehtävänä on kehittää edelleen valtiontalouden raportointia ja arviointia. Valtiontalouden suunnittelussa keskeiseksi muodostuneessa kehysohjauksessa on lisätty eduskunnan vaikutus-mandollisuuksia.
Valtiontalouden tarkastusvirasto siirrettiin eduskunnan yhteyteen vuoden 2001 alusta. Tämä on käytännössä parantanut eduskunnan tiedonsaantia, mutta se on myös osaltaan johtanut valtiontilintarkastajien aseman marginalisoitumiseen. Valtiontalouden tarkastusvirastosta annetun lain eduskuntakäsittelyn yhteydessä eduskunnan valtiovarainvaliokunta totesi, että valtiontilintarkastajien ja valtiontalouden tarkastusviraston toiminnassa on päällekkäisyyttä, ja painotti kiinteän yhteistoiminnan merkitystä resurssien tarkoituksenmukaiseksi hyödyntämiseksi (VaVM 10/2000 vp).
Valtiontaloudellisen kertomusmenettelyn ja valtion tilinpäätöksen kehittämistä selvittänyt eduskunnan kertomusmenettelytyöryhmä esitti näkemyksenään muiden ehdotustensa ohella vuonna 2002 valmistuneessa mietinnössään, että pitemmällä aikavälillä selvitettäisiin valtiontilintarkastajien toiminnan kehittämistä erikoisvaliokunnan tapaan toimivaksi tutkinta- ja valvontaorganisaatioksi yhdistämällä valtiontilintarkastajat ja valtiovarainvaliokunnan hallinto- ja tarkastusjaoston tarkastustoiminnot. Eduskunnan puhemies-neuvosto asetti 1.10.2003 toimikunnan valmistelemaan asiaa. Helmikuussa 2005 valmistuneessa Valtiontalouden parlamentaarinen valvonta –toimikunnan mietinnössä ehdotetaan eduskunnan tarkastusvaliokunnan perustamista. Tämä hallituksen esitys on laadittu toimikunnan mietinnön pohjalta. Esitys liittyy eduskunnan puhemiesneuvoston ehdotukseen eduskunnan työjärjestyk-

t

5

sen ja eräiden muiden säännösten muuttamisesta.

2. Nykytila

2.1. Lainsäädäntö ja käytäntö Valtiontilintarkastajat

Valtiontilintarkastajia koskevat perussäännökset sisältyvät perustuslakiin, eduskunnan työjärjestykseen ja eräisiin muihin lakeihin sekä eduskunnan hyväksymään valtiontilintarkastajien johtosääntöön (745/2000). Perustuslain 90 §:n 1 momentin mukaan eduskunta valvoo valtion taloudenhoitoa ja valtion talousarvion noudattamista, ja tätä tehtävää varten eduskunta valitsee keskuudestaan valtion-tilintarkastajat. Perustuslain mainitun pykälän 3 momentissa säädetään valtiontilintarkastajien oikeudesta saada viranomaisilta ja muilta valvontansa kohteina olevilta tehtävänsä hoitamiseksi tarvitsemansa tiedot.
Eduskunnan työjärjestyksen 12 §:n mukaan vaalikauden ensimmäisillä valtiopäivillä valitaan viisi valtiontilintarkastajaa ja yhtä monta varajäsentä. Valtiontilintarkastajien johto-säännön 1 §:ssä valtiontilintarkastajan toimi-kausi sidotaan suoraan kansanedustajan toimikauteen eikä valtiontilintarkastajana voi siten toimia henkilö, joka ei enää ole kansan-edustaja.
Valtiontilintarkastajien valvonta kohdistuu sekä valtion talousarvioon kuuluvaan valtion-talouteen että sen ulkopuoliseen valtiontalouteen. Valtiontilintarkastajien valvontaan kuu-luvat siten valtion virastot ja laitokset, rahastot, valtion liikelaitokset ja teollisuuslaitokset, valtion määräysvallassa olevat osakeyhtiöt, valtionavut ja valtion tukitoimet sekä Suomen ja Euroopan unionin väliset varainsiirrot. Valtiontilintarkastajien johtosäännön 3 §:ssä toimivallan ulkopuolelle on rajattu eduskunnan oma taloudenhoito ja eduskunnan vastattavana olevat rahastot, valtiontalouden tarkastusvirasto, Kansaneläkelaitos ja Suomen Pankki.
Johtosäännön 2 §:n mukaan valvonta kohdistuu sekä valtion taloudenhoidon laillisuuteen että tarkoituksenmukaisuuteen samoin kuin valtion talousarvion noudattamiseen. Johtosäännön mukaan valtiontilintarkastajien

tulee valvonnassaan keskittyä pääasiassa valtiontalouden yleiseen tilaan ja hoitoon sekä sellaisiin kysymyksiin, joiden saattaminen eduskunnan tietoon on perusteltua. Tä11ä rajauksella korostetaan yhtäältä valtiontilintarkastajien tehtävän perusluonnetta eduskunnalle tietoa hankkivana toimielimenä ja toisaalta valtiontilintarkastajien valvonnan eroja valtiontalouden tarkastusviraston tarkastus-toimintaan nähden.
Valtiontilintarkastajat valitsevat keskuudestaan puheenjohtajan ja varapuheenjohtajat. Valtiontilintarkastajat ovat perinteisesti jakautuneet kahteen osastoon, mutta pääosan työstään he tekevät silti kollegiaalisesti yhdessä. He tekevät päätöksensä valtiontilintarkastajien kokouksessa, joka on päätösvaltainen nelijäsenisenä. Kokous on päätösvaltainen myös kolmijäsenisenä, jos paikalla on puheenjohtaja tai varapuheenjohtaja ja valtiontilintarkastajat ovat päätöksestä yksimielisiä. Valtiontilintarkastajien vuotuisesta palkkiosta säädetään johtosäännön 15 §:ssä, jonka mukaan palkkio on kuudesosa edustajanpalkkiosta annetun lain (32/1947) mukaan kansanedustajalle kulloinkin suoritettavasta palkkiosta kaikkine määrävuosikorotuksineen. Puheenjohtajalle ja varapuheenjohtajalle maksetaan erityinen lisäpalkkio.
Valtiontilintarkastajien sihteeristönä toimii valtiontilintarkastajien kanslia, jonka toimintaa valvoo valtiontilintarkastajien puheenjohtaja (johtosäännön 12 D. Valtiontilintarkastajat vahvistavat kanslialle työjärjestyksen. Kanslian tehtävänä on avustaa valtiontilintarkastajia valvonnan suunnittelussa, erityisesti valvonta-aiheiden valinnassa, kerätä tietoaineistoa, avustaa valvontakäyntien järjestämisessä sekä laatia kertomusluonnokset valtiontilintarkastajien kokouskäsittelyä varten. Valtiontilintarkastajien kanslia on eduskunnan virkamiehistä annetun lain (1197/2003) 2 §:ssä mainittu eduskunnan virasto, jossa ylintä työnantajan päätösvaltaa käyttää eduskunnan kansliatoimikunta virkojen perustamisen ja palkkauksen ehtojen osalta, muutoin valtiontilintarkastajat kollegiona. Valtiontilintarkastajat nimittävät siten kanslian virkamiehet. Kansliassa on nykyisin 15 vakinaista virkamiestä. Kanslian toimintaa johtaa kansliapäällikkö. Kanslia jakautuu valvontatoimen ja tukipalveluiden vastuualueisiin..Lisäksi kansliapäällikön johdettavana

6

on valtiontilintarkastajien rahoittama tutkimustoiminta.
Eduskunnan työjärjestyksen 12 §:n mukaan valtiontilintarkastajat antavat eduskunnalle vuosittain kertomuksen ja tarvittaessa erillisiä kertomuksia. Käytännössä valvontatoimi keskittyy pitkälti vuosikertomuksen valmisteluun. Kertomuksen valmistelu alkaa syksyn alussa ja päättyy kertomuksen luovutukseen eduskunnan puhemiehelle seuraavan vuoden marraskuussa. Kertomukset ovat viime vuosina olleet laajoja ja sisältäneet kymmeniä eri aihekokonaisuuksia. Valtiontilintarkastajat liittävät jokaiseen aihekokonaisuuteen parlamentaarisen kannanottonsa. Kertomus sisältää laajoja kuvauksia valtionhallinnon ja laajemmin julkishallinnon toimivuudesta ja siinä havaituista ongelmista. Lisäksi kertomuksissa on raportoitu valtiontilintarkastajien tilaamien tutkimusten tuloksista.
Kertomusta on viime vuosina pyritty kehittämään eri tavoin. Hallinnonaloittaisesta tarkastelusta on siirrytty ongelmakohtaisempaan tarkastelutapaan, ja kannanotoilla pyritään yleisempiin ja periaatteellisiin tavoitteisiin. Kertomuksessa on myös luovuttu varainhoitovuosisidonnaisuudesta parempaan ajantasaisuuteen pääsemiseksi. Kertomuksesta on jätetty pois valtion tilinpäätöksen arviointia koskevat osuudet päällekkäisyyden välttämiseksi valtiontalouden tarkastusviraston kertomuksen kanssa.
Valtiontilintarkastajien valvontatoimeen kuuluvat myös johtosäännön 2 §:n mukaiset käynnit ja tarkastukset eri kohteissa. Valvontakäynnit kohdentuvat ministeriöihin ja erikseen päätettäviin virastoihin ja laitoksiin. Valvontakäyntejä tehdään myös TE-keskusten alueille sekä Suomen edustustoihin ulkomailla. Valvontakäynneillä hankitaan tietoja hallinnon käytännön toimivuudesta ja toiminnan ongelmakohdista. Ministeriökäynneillä keskitytään hallinnonalan yleisiin kysymyksiin ja valtiontilintarkastajien ennalta ilmoittamiin erityiskysymyksiin.
Valtiontilintarkastajien valvontaa palvele-vat myös tilaustutkimukset, joita tilataan ulkopuolisina tutkimushankkeina lähinnä yliopistoilta. Tutkimukset ovat valvontatyön suunnittelun apuvälineitä ja valvonnan tausta-aineistoa.
Johtosäännön 13 §:n mukaan valtiontalouden valvonnassa ja valtiontilintarkastajien

kanslian hallintoasioissa noudatetaan soveltuvin osin hallintolakia (434/2003). Valtion-tilintarkastajien valvonta ei sinänsä ole hallintolaissa tarkoitettua hallintoasian käsittelyä. Johtosäännön 14 §:n mukaan valtiontilintarkastajien toiminnassa noudatetaan soveltuvan osin myös viranomaisten toiminnan julkisuudesta annettua lakia (621/1999). Valtiontilintarkastajien kokoukset ja valvonta-käynnit eivät ole julkisia.
Valtiontilintarkastajat voivat johtosäännön 11 §:n mukaan toimia yhteistyössä valtiontalouden tarkastusviraston kanssa. Käytännössä yhteistyö on rajoittunut vuosittaisiin tapaamisiin, joissa varmistetaan, ettei valvontatyö ole päällekkäistä tarkastusviraston tarkastustoiminnan kanssa. Lisäksi tarkastusvirasto toi-mittaa valtiontilintarkastajille tiedoksi kaikki toiminnantarkastuskertomuksensa samoin kuin tilivirastojen tilintarkastuskertomukset.
Edellä mainittujen säädösten lisäksi valtiontilintarkastajien toimintaa säännellään eräissä muissakin laeissa. Valtiontilintarkastajien eräistä tarkastus- ja tiedonsaantioikeuksista annetussa laissa (630/1988) on säännökset valtion tukien saajiin kohdistuvasta valtiontilintarkastajien valvontaoikeudesta ja valtionyhtiöiden toimintaa koskevasta tiedonsaantioikeudesta. Valtion liikelaitoksista annetun lain (1185/2002) 15 §:t mukaan valtiontilintarkastajat valvovat ja valtiontalouden tarkastusvirasto tarkastaa liikelaitosten ja liikelaitoskonsernien toimintaa. Valtiontilintarkastajien ja valtiontalouden tarkastusviraston oikeudesta tarkastaa eräitä Suomen ja Euroopan yhteisöjen välisiä varainsiirtoja annetussa laissa (353/1995) säädetään mainittujen varainsiirtojen ja niiden käytön valvonnasta ja tarkastuksesta. Laissa on säännökset myös tietojensaanti- ja tarkastusoikeuden toteuttamiseksi tarpeellisesta virka-avusta.
Valtion vakuusrahastosta annetun lain (379/1992) 7 §:ssä säädetään valtiontilintarkastajien ja valtiontalouden tarkastusviraston oikeudesta tarkastaa rahastoa ja sen toimintaa sekä rahoitustuen käyttämistä. Laissa säädetään myös valtiontilintarkastajien ja valtion-talouden tarkastusviraston oikeudesta saada virka-apua Rahoitustarkastukselta. Maata-louden interventiorahastosta annetun lain (1206/1994) 8 §:n mukaan rahasto on valtiontilintarkastajien ja valtiontalouden tarkastusviraston tarkastuksen alainen.

7

Valtiovarainvaliokunta ja valtiontilintarkastajien kertomuksen käsittely eduskunnassa

Eduskunnan valtiovarainvaliokunnan tehtävät määrittyvät pääpiirteissään perustuslain 83 §:ssä ja eduskunnan työjärjestyksen 59 §:ssä. Tarkemmin tehtävät määritellään puhemiesneuvoston 25.2.2000 hyväksymissä yleisohjeissa erikoisvaliokuntien pääasiallisista tehtävistä. Valtiovarainvaliokunnassa käsiteltäviin asioihin kuuluu valtion talousarvioesityksen ja lisätalousarvioesitysten ohella muun muassa eduskunnan päätös väliaikaisesta talousarviosta, talousarvioaloitteet sekä veroja, maksuja ja muita raha-asioita koske-vat lainsäädäntöasiat samoin kuin valtiolainan ottaminen, valtion liikelaitosten lainanottovaltuudet, eräiden valtiontakausten antaminen ja valtionmaaomaisuuden luovuttaminen.
Raha-asioiden ohella valiokunta käsittelee vuotuiset valtiontaloudelliset kertomukset eli valtion tilinpäätöskertomuksen, valtiontilintarkastajien kertomuksen, valtiontalouden tarkastusviraston toimintakertomuksen sekä eduskunnan tilintarkastajien kertomuksen. Kertomukset käsitellään valiokunnan hallin-to- ja tarkastusjaostossa. Valtion tilinpäätös-kertomus ja valtiontalouden tarkastusviraston toimintakertomus annetaan eduskunnalle nykyisin siten, että niitä voidaan välittömästi hyödyntää talousarvioesityksen käsittelyssä syysistuntokaudella. Valtiontilintarkastajien kertomus puolestaan annetaan eduskunnalle yleensä marras-joulukuussa, ja sitä käsitellään valtiovarainvaliokunnassa vasta kevätistuntokaudella.
Valtiontilintarkastajien kertomuksen valmisteleva käsittely hajautetaan usein muille-kin valiokunnan jaostoille, mutta hallinto- ja tarkastusjaosto kokoaa kertomuksesta mietintöluonnoksen valiokuntaa varten. Valtiovarainvaliokunta ottaa kertomusta koskevassa mietinnössään kantaa arvionsa mukaan tärkeimpiin esitettyihin seikkoihin. Eduskunnan kannanotoiksi valikoituu siten vain osa valtiontilintarkastajien kertomukseen sisältyvistä, noin 30-40 ehdotuksesta. Vuotta 2002 koskevan kertomuksen käsittelystä lähtien on kuitenkin palattu 1990-luvun alkupuolella noudatettuun käytäntöön, ja valtiovarainvaliokunnan ehdottama kannanotto sisältää ny-

kyisin kaikki valtiontilintarkastajien kertomuksen ehdotukset (VaVM 1/2004 vp).
Eduskunnan kannanotot (ns. muistutukset) valtiontilintarkastajien kertomuksesta annetaan keväällä hallitukselle niihin toimenpiteisiin ryhtymistä varten, joihin tehdyt muistutukset ja ehdotukset antavat aihetta. Valtio-neuvosto puolestaan toimittaa tiedot toimenpiteistään eduskunnalle annettavan uuden valtion tilinpäätöskertomuksen yhteydessä niin sanottuna tilimuistutuskertomuksena, joka sisältää valtioneuvoston vastaukset myös edellisen tilinpäätöskertomuksen johdosta tehtyihin eduskunnan kannanottoihin. Eduskunta voi halutessaan vielä jatkaa vuoropuhelua pyytämällä lisätietoja tai muuta selvitystä, jos annetut vastaukset antavat siihen aihetta.

Valtiontalouden tarkastusvirasto

Perustuslain 90 §:n 2 momentin mukaan valtion taloudenhoidon ja valtion talousarvion noudattamisen tarkastamista varten eduskunnan yhteydessä on riippumaton valtiontalouden tarkastusvirasto. Perustuslaki myös edellyttää, että tarkastusviraston asemasta ja tehtävistä säädetään tarkemmin lailla. Lisäksi perustuslain 90 §:n 3 momentissa säädetään tarkastusvirastolle samanlainen tiedonsaantioikeus kuin valtiontilintarkastajile.
Valtiontalouden tarkastusviraston aseman uudelleenjärjestämisestä päätettiin perustuslakiuudistuksen yhteydessä (PeVM 10/1998 vp). Laki valtiontalouden tarkastusvirastosta säädettiin vuonna 2000 (676/2000), ja tarkastusvirasto aloitti toimintansa eduskunnan yhteydessä vuoden 2001 alusta. Näin toteutui pitkään valmisteltu tavoite järjestää valtiontalouden ulkoinen tarkastus riippumattomalle pohjalle.
Perustuslain 90 § määrittelee valtiontilintarkastajien ja valtiontalouden tarkastusviraston tarkastustoirnen kohdentumisen samanlaisin sanamuodoin, "valtion taloudenhoito ja valtion talousarvion noudattaminen". Tehtävien erona on kuitenkin perustuslain sana-muodon mukaan se, että valtiontilintarkastajien tehtävänä on "valvonta" ja valtiontalouden tarkastusviraston tehtävänä puolestaan "tarkastus". Tarkastusviraston toiminnan pääasiallinen ero valtiontil intarkastaji in nähden perustuu tarkastusviraston asemaan ul-

8

koisena riippumattomana tarkastajana. Tarkastusviraston tarkastustehtävään kuuluu tilintarkastus ja toiminnantarkastus. Valtiontilintarkastajat toimivat tehtävässään parlamentaariselta pohjalta ja keskittyvät toiminnassaan pääasiassa valtiontalouden yleiseen tilaan ja hoitoon sekä sellaisiin kysymyksiin, joiden saattaminen eduskunnan tietoon on perusteltua.
Tarkastusvirastoa johtaa pääjohtaja, jonka eduskunta valitsee eduskunnan työjärjestyksen 16 §:n 3 momentissa säädetyin menettelyin. Tarkastusviraston tehtävät ja toimivallan rajat määräytyvät valtiontalouden tarkastusvirastosta annetun lain 1 §:ssä, jonka mukaan tarkastusviraston tehtävänä on tarkastaa valtion taloudenhoidon laillisuutta ja tarkoituksenmukaisuutta sekä valtion talousarvion noudattamista. Lisäksi laissa on rajattu tarkastusoikeuden ulkopuolelle – samoin kuin valtiontilintarkastajienkin osalta – eduskunnan taloudenhoito, eduskunnan vastattavana olevat rahastot, Suomen Pankki ja Kansaneläkelaitos. Laissa säädetään myös tarkastus-viraston tiedonsaantioikeudesta ja sen maksuttomuudesta. Lisäksi erityislainsäädännössä on säännöksiä tarkastusviraston tarkastus-oikeudesta.
Tarkastusviraston tarkastustoimintaan kuu-luvat sekä tilintarkastus että toiminnantarkastus. Tilintarkastus on vuotuista ja kohdistuu kaikkiin valtion tilinpäätösvelvollisiin virastoihin ja laitoksiin. Tilintarkastuksen tehtävänä on varmistaa, että valtion talousarviota ja sen soveltamiseen liittyvää lainsäädäntöä noudatetaan ja että valtion tilinpäätöksen ja tilivirastojen tilinpäätösten oikeiden ja riittävien tietojen vaatimus toteutuu. Toiminnan-tarkastus on puolestaan kertaluonteista ja kohdistuu useita toimijoita käsittäviin tehtäväalueisiin, hallintoa läpäiseviin toimintoihin ja tietyn hallintolohkon, viranomaisen tai valtionavun saajan hoitamaan rajattuun tehtävään samoin kuin talousarvion ulkopuolisiin rahastoihin, liikelaitoksiin ja valtionyhtiöihin. Toiminnantarkastuksessa pyritään havaitsemaan hallinnon tuloksellisuuden merkittävät puutteet ja ongelmat sekä niiden syyt ja antamaan niistä tietoa päätöksentekijöille taloudenhoidon ohjausta varten.
Valtiontalouden tarkastusvirastosta annetun lain 6 §:n mukaan virasto antaa eduskunnalle vuosittain syyskuun loppuun mennessä ker‑

tomuksen toiminnastaan. Kertomus sisältää tiedot tilintarkastuksen ja toiminnantarkastuksen keskeisistä tuloksista. Tarkastusviraston kertomusta uudistettiin valtion tilinpäätöskertomusuudistuksen vuoksi siten, että tarkastusvirasto antaa nykyisin valtion tilinpäätöstä koskevan tilintarkastuskertomuksen toimintakertomuksensa yhteydessä. Tarvittaessa virasto voi antaa eduskunnalle myös erilliskertomuksia. Tällainen erilliskertomus on edellä mainitun valtiontilinpäätöksestä annetun tilintarkastuskertomuksen lisäksi tä-hän mennessä annettu vain kerran, ja se koski valtion liikelaitosten toiminnan tarkastusta (K 8/2002 vp). Käytännössä tarkastusvirasto toimittaa kuitenkin kaikki toiminnantarkastuskertomuksensa ja vuosittaiset tilivirastojen tilintarkastuskertomukset kansanedustajille ja valtiovarainvaliokunnalle. Tarkastusvirasto antaa kaikki tarkastuskertomukset tiedoksi ja tarvittavia toimenpiteitä varten tarkastetulle ja sille ministeriölle, jonka toimialalle tarkastettu kuuluu, sekä tiedoksi valtiontilintarkastajille ja valtiovarainministeriölle. Tarkastetun ja sen ministeriön, jonka toimialalle tarkastettu kuuluu, on ilmoitettava tarkastusvirastolle, mihin toimenpiteisiin tarkastuskertomuksessa esitettyjen huomautusten johdosta on ryhdytty.

2.2. Kansainvälinen käytäntö Yleistä

Valtiontalouden ulkoisen tarkastuksen ja valvonnan järjestelmät vaihtelevat melko paljon eri maissa. Yhdistyneisiin Kansakuntiin tai sen erityisjärjestöihin kuuluvien maiden ylimpien tarkastuselinten järjestö (INTOSAI) on suosituksissaan korostanut ulkoisen tarkastuksen riippumattomuuden ja itsenäisyyden turvaamista. Voidaankin arvioida, että valvonta- ja tarkastusjärjestelmä perustuu ehkä yleisimmin parlamentin yhteydessä tai alaisuudessa toimivan riippumattoman valtiontalouden valvontatoimielimen varaan.
Vain muutamissa läntisen Euroopan maissa on erityinen parlamentaarinen valtiontalouden valvonnan toimielin riippumattoman tai valtionhallinnon yhteyteen järjestetyn valvontaelimen rinnalla. Tällainen järjestelmä on ollut tyypillisesti Pohjoismaissa, joista

9

niin Ruotsissa, Tanskassa, Norjassa kuin Suomessakin on ollut tai on valtiontilintarkastajainstituutio. Myös Isossa-Britanniassa on vahva parlamentaarinen valtiontalouden valvontaelin, parlamentin alahuoneen tarkastusvaliokunta. Tamä vertaileva selvitys kohdistuu pääosin juuri näihin maihin. Lisäksi selvitetään Euroopan unionin talouden valvontaj ärj estelmää.

Euroopan unioni

Euroopan unionin talouden valvontajärjestelmä rakentuu kanden keskeisen toimielimen, Euroopan tilintarkastustuornioistuimen ja Euroopan parlamentin talousarvion valvontavaliokunnan, varaan. Euroopan tilintarkastustuomioistuimen asema perustuu Euroopan yhteisön perustamissopimuksen artikloihin 246-248. Tilintarkastustuornioistuin on asemaltaan riippumaton, ja sen tehtävänä perussopimuksen mukaan on tarkastaa yhteisön kaikkien tulojen ja menojen laillisuus ja asianmukaisuus sekä arvioida, onko varainhoito ollut moitteetonta. Tilintarkastustuomioistuin tarkastaa unionin tuloja ja menoja käsittelevien elinten tiliasiakirjat sekä tekee tarkastuskäyntejä. Nimestään huolimatta tilintarkastustuomioistuin ei toimi tuomioistuimen vaan tarkastusviraston tapaan. Sillä ei ole tuomiovaltaa eikä se tutki väärinkäytöksiä, vaan siirtää mandolliset väärinkäytösepäilyt Euroopan petostentorjuntavirastolle.
Tilintarkastustuomioistuimessa on yksi jä-sen kustakin jäsenvaltiosta. Neuvosto nimittää jäsenet kuudeksi vuodeksi kerrallaan kuultuaan Euroopan parlamenttia. Valinta perustuu ehdokkaiden pätevyyteen ja riippumattomuuteen. Tilintarkastustuomioistuimen jäsenet ovat kotimaassaan kuuluneet tilintarkastuselimiin tai ovat muutoin erityisen päteviä tehtävään.
Tilintarkastustuomioistuin antaa vuosittain kertomuksen unionin varainhoidosta sekä tar-peen mukaan erityiskertomuksia. Vuosikertomus toimitetaan kaikille toimielimille, ja se käsitellään Euroopan parlamentissa. Unionin varainhoitojärjestelmä perustuu komission erityiseen vastuuttamiseen siten, että Euroopan parlamentti päättää vuosittain nimen-omaisesti komissiolle myönnettävästä, talousarvion toteuttamista koskevasta vastuuva

paudesta. Tilintarkastustuomioistuirnen kertomuksessa esitetyillä huomautuksilla on suuri merkitys parlamentin päättäessä vastuuvapaudesta.
Euroopan parlamentissa unionin varainhoitoa koskevia asioita käsittelevät lähinnä talousarviovaliokunta ja talousarvion valvonta-valiokunta. Talousarvion valvontavaliokunnan pääasiallinen tehtävä on komission vastuuvapautta koskevan parlamentin päätöksen valmistelu. Tässä tarkoituksessa valiokunta käsittelee tilintarkastustuomioistuimen vuosikertomuksen ja erityiskertomukset sekä saa Euroopan petostentorjuntavirastolta säännöllisesti tietoja tutkittavina olevista tapauksista. Talousarvion valvontavaliokunta toimii läheisessä yhteistyössä talousarviovaliokunnan kanssa sekä pyytää lausuntoja muilta parlamentin valiokunnilta. Talousarvion valvonta-valiokunta kuulee myös ulkopuolisia asian-tuntijoita ja tilaa säännöllisesti tutkimuksia ulkopuolisilta tahoilta. Valiokunta toimii esittelyjärjestelmän pohjalta kuten muutkin Euroopan parlamentin valiokunnat, eli valio-kuntien jäsenet valmistelevat valiokunnan mietinnöt ja lausunnot. Valiokuntaa avustaa virkamiessihteeristö, jonka tehtävät vastaavat kansallisen parlamentin valiokunnan virka-miehistön tehtäviä.

Ruotsi

Ruotsin tarkastusjärjestelmä oli vuoteen 2003 asti järjestetty pääpiirteiltään samalla tavoin kuin Suomessa ennen vuonna 2001 tapahtunutta valtiontalouden tarkastusviraston siirtoa eduskunnan yhteyteen. Parlamentaarisesta valtiontalouden valvonnasta huolehtivat Ruotsissa valtiopäivien keskuudestaan valitsemat 12 valtiontilintarkastajaa (riksdagens revisorer). Käytännössä valtion-tilintarkastajat harjoittivat niin sanottua toiminnantarkastusta, ja apunaan heillä oli noin 30 hengen kanslia. Lisäksi he käyttivät työssään ulkopuolisia asiantuntijoita ja konsultteja. Valtiontilintarkastajat vastasivat myös hallituksen ja ministeriöiden (Regeringskansliet) vuositilintarkastuksesta, joka käytännössä tilattiin auktorisoidulta tilintarkastusyhteisöltä. Hallituksen yhteydessä toimiva tarkastusvirasto (Riksrevisionsverket) vastasi valtiontalouden tarkastuksesta huolehtien viran-omaisten vuositilintarkastuksesta sekä toi‑

10

minnantarkastuksesta lukuun ottamatta hallitusta ja ministeriöitä.
Vuonna 2003 Ruotsissa perustettiin uusi itsenäinen tarkastusviranomainen, Valtiontilintarkastus (Riksrevisionen). Valtiontilintarkastajat ja hallituksen yhteydessä toiminut tarkastusvirasto lakkautettiin. Uudistuksen tavoitteena oli vahvistaa tarkastuksen itsenäisyyttä. Uusi Valtiontilintarkastus on valtio-päivien alainen viranomainen, jonka tehtävä-nä on tarkastaa valtion toimintaa. Virastoa johtavat kolme valtiopäivien valitsemaa virkamiesjohtajaa (Riksrevisorer), jotka päättävät yhdessä vastuualueistaan ja vastaavat omista toimialoistaan itsenäisesti. Valtiopäivät valitsevat virastolle myös johtokunnan, joka valvoo valtiopäivien puolesta viraston toimintaa. Johtokunnan tehtävänä on seurata tarkastustoimintaa, tehdä esityksiä valtiopäiville viraston tarkastuskertomusten johdosta sekä tehdä ehdotus viraston talousarviosta. Johtokunnan valvonta ei saa vaarantaa Valtiontilintarkastuksen tarkastustoiminnan itsenäisyyttä.
Valtiontilintarkastus antaa vuosittain toimintakertomuksen hallitukselle ja valtiopäiville. Vuosikertomuksen lisäksi virasto antaa hallitukselle kertomukset yksittäisistä toiminnantarkastuksista ja tilintarkastuksista. Lisäksi virasto antaa hallitukselle ja valtiopäiville kertomuksen valtion tilinpäätöksestä.
Iso-Britannia
Ison-Britannian valtiontalouden tarkastus-järjestelmästä vastaavat parlamentin alahuoneen tarkastusvaliokunta (Public Accounts Committee) ja tarkastusvirasto (National Audit Office).
Tarkastusvirasto on hallituksesta ja parlamentista riippumaton virasto, joka perustettiin vuonna 1984. Uudistuksen tavoitteena oli taata tarkastuksen riippumattomuus toimeenpanovallasta, jonka alaisuudessa aikaisempi tarkastusvirasto (Exchequer and Audit Department) toimi. Uudistuksen myötä viraston pääjohtaja (Comptroller and Auditor General) siirtyi parlamentin alahuoneen virkamieheksi, joten viraston asema on tietyllä tavalla järjestetty parlamentin yhteyteen. Viraston pääjohtajan nimittää kuningatar pää.rninisterin ja parlamentin tarkastusvaliokunnan puheenjohtajan esityksestä. Pääjohtaja valitsee

viraston muun henkilöstön.
Virasto huolehtii sekä valtionhallinnon tilintarkastuksesta että toiminnantarkastuksesta. Pääjohtaja on asemaltaan riippumaton ja päättää itsenäisesti tarkastuksen suuntaamisesta. Hänen tulee kuitenkin vuosittain neuvotella alahuoneen tarkastusvaliokunnan kanssa tarkastussuunnitelmasta. Valiokunta voi myös pyytää virastoa tekemään erityistutkimuksia. Tilintarkastuksen lisäksi virasto laatii vuosittain 40-50 toiminnantarkastusraporttia.
Parlamentin alahuoneen tarkastusvaliokunta käsittelee tarkastusviraston raportit, kuulee asiantuntijoita ja virastojen edustajia sekä laatii asiasta lausunnon suosituksineen alahuoneelle. Tarkastusviraston raportit muodostavat tarkastusvaliokunnan työn perustan. Tarkastusvaliokunnassa on 15 jäsentä ja sen puheenjohtajaksi valitaan perinteisesti opposition edustaja.

Belgia

Belgian valtiontalouden tarkastusjärjestelmä pohjautuu ranskalaistyyppiseen tilituomioistuin-perinteeseen. Tarkastuksesta vastaa parlamentin alaisuudessa toimiva tarkastusvirasto, jolla on oikeus käyttää finanssioikeudellista tuomiovaltaa ja määrätä seuraamuksia tilivelvollisille virkamiehille. Virastoa johtaa 12 jäseninen neuvosto, jonka parlamentti valitsee kuuden vuoden toimikaudeksi. Virasto päättää itse muun henkilöstön valitsemisesta.
Tarkastusviraston tarkastus on pääosin laillisuustarkastusta. Kansainvälisesti yleisimmistä järjestelmistä poiketen se osallistuu myös ennakolliseen finanssivalvontaan. Virasto raportoi tarkastuksistaan säännöllisesti parlamentille ja antaa parlamentille myös vuosikertomuksensa. Tarkastusviraston raportit käsitellään parlamentin budjettivaliokunnassa, joka valmistelee parlamentin kannanotot tarkastustulosten pohjalta.

Johtopäätökset

Vertailevat tiedot muiden maiden valvontajärjestelmistä eivät sinänsä tue yhtä yksittäistä mallia tehokkaan ja toimivan parlamentaarisen valvonnan järjestämiseksi. Huomionarvoista toisaalta on, että perinteinen pohjois-

11

mainen malli on nyt muuttumassa Ruotsin lakkautettua valtiontilintarkastajainstituutionsa. Ruotsissa on päädytty erilaiseen organisaatioratkaisuun kuin mitä tässä esityksessä ehdotetaan. Nyt ehdotettua järjestelmää lähimpänä ovat Ison-Britannian ja Euroopan unionin järjestelmät, jotka molemmat perustuvat riippurnattomaan tarkastusviranomaiseen ja vahvaan, parlamentaariseen toirnielimeen, joka on osa parlamentin valiokuntalaitosta.

2.3.	Nykytilan arviointi

Valtiontilintarkastajien valvontatoimi on säilynyt lähtökohdiltaan lähes ennallaan perustamisestaan lähtien. Valvonnan voimavaroja on kuitenkin ajan myötä vahvistettu ja työskentelytapoja kehitetty. Valtiontilintarkastajien valvontatoimi keskittyy silti edelleen eduskunnalle annettavan vuotuisen kertomuksen laadintaan.
Valtiontalouden valvonnan toirnintaympäristössä on sitä vastoin tapahtunut merkittäviä muutoksia, jotka ovat kaventaneet eduskunnan budjettivaltaa. Tärkeimpiä näistä muutoksista ovat talousarvion yleispiirteistyminen, talousarvion ulkopuolisen valtiontalouden kasvu, valtionhallinnon siirtyminen tulosohjaukseen, valtion toimintojen liikelaitostaminen ja yhtiöittäminen sekä kuntien valtionosuusjärjestelmän uudistaminen. Muutokset asettavat uusia vaatimuksia myös valtiontalouden parlamentaariselle valvonnalle. Valvonnan merkitys on aikaisemmasta korostunut, samoin myös toiminnan tuloksellisuutta koskevan tiedonsaannin ja toimeen‑
panovallan tilivelvollisuuden merkitys. Eduskunnan budjettivallan käytön edellytyksiä onkin pyritty eri tavoin vahvistamaan muun muassa kehittämällä valtiontalouden valvontaa ja jälkikäteisraportointia.
Valtiontalouden tarkastusviraston siirto eduskunnan yhteyteen vuoden 2001 alusta on käytännössä parantanut eduskunnan tiedon-saantia. Tarkastusviraston toimintakertomusta on kehitetty sisällöllisesti vastaamaan pa-remmin eduskunnan tiedontarpeita. Toisaalta tarkastusviraston siirto on osaltaan johtanut valtiontilintarkastajien aseman marginalisoitumiseen. Valtiontalouden tarkastusvirastosta annetun lain eduskuntakäsittelyn yhteydessä

valtiovarainvaliokunta totesi, että valtiontilintarkastajien ja valtiontalouden tarkastusviraston toiminnassa on päällekkäisyyttä, ja painotti kiinteän yhteistoiminnan merkitystä resurssien tarkoituksenmukaiseksi hyödyntämiseksi (VaVM 10/2000 vp). Valvonnan päällekkäisyys kohdistuu valtiontalouden tarkastusviraston toiminnantarkastukseen, jonka osalta tarkastusvirasto ja valtiontilintarkastajat ovat sovittaneet valvontakohteiden valintaa yhteen siten, että merkittäviltä päällekkäisyydeltä on käytännössä vältytty.
Toimintojen päällekkäisyyttä esiintyy myös valtiovarainvaliokunnan kanssa. Päällekkäisyys liittyy valtiontilintarkastajien vuotuiseen kertomukseen, joka käsitellään kahdessa parlamentaarista valvontaa hoitavassa toimielirnessä, ensin valtiontilintarkastajien piirissä ja sitten valtiovarainvaliokunnassa. Käytännössä päällekkäisyys vielä korostuu, sillä valtiontilintarkastajiksi valitut edustajat toimivat usein myös valtiovarainvaliokunnan hallinto- ja tarkastusjaoston jäseninä. Kertomuksen käsittely kahteen kertaan parlamentaarisessa toimielirnessä pidentää prosessia ja vähentää valvontatiedon ajantasaisuutta. Tilintarkastajien kertomusrnenettelyyn yleisestikin sisältyvä aikaviive heikentää valvonta-havaintojen ajantasaisuutta eikä tätä ole kyetty korjaamaan pelkästään irrottamalla kertomus varainhoitovuosisidonnaisuudesta.
Valtiontilintarkastajien valvontatoimen marginalisoitumiseen on vaikuttanut myös se, ettei valvontatoimelta ole kiinteää yhteyttä valtion talousarviota koskevaan päätöksen-tekoon. Valtiontilintarkastajien kertomuksen etäinen yhteys talousarviomenettelyyn johtuu sekä aikataulullisista että sisällöllisistä syistä. Valtiontilintarkastajien kertomus valmistuu marras-joulukuussa ja se käsitellään valtiovarainvaliokunnassa vasta kevätistuntokaudella. Tilintarkastajien kertomus sisältää runsaasti tietoa hallinnon toiminnasta ja tarjoaa eduskunnalle tältä osin hyvän tietolähteen, mutta siinä ei keskitytä arvioimaan talousarvion toteutumista tai vaikuttavuutta eduskunnan budjettivaltaa tukevalla tavalla. Nykyinen valtiontalousjärjestelmä vaatii parlamentaariselta valvontatoimelta juuri toiminnan tuloksellisuuden ja talousarvion vaikuttavuuden arviointia sekä siitä tehtyjen johtopäätös-ten välitöntä hyödyntämistä valtiontaloutta koskevassa päätöksenteossa. Nykyinen par-

12

lamentaarinen valvontajärjestelmä ei palvele tätä näkökulmaa.
Tilinpäätöskertomusta koskevan uudistuksen odotetaan yhtenäistävän ja syventävän toiminnan tuloksellisuuden raportointia eduskunnan tiedontarpeita aikaisempaa pa-remmin vastaavalla tavalla. Toisaalta uudistus korostaa entisestään valtiontilintarkastajien valvontatoimen erillisyyttä talousarvio-prosessista. Kevätistuntokauden lopussa eduskunnalle annettava tilinpäätöskertornus ja syysistuntokauden alussa annettava valtiontalouden tarkastusviraston kertomus muodostavat sisällöllisesti ja ajallisesti yhtenäisen raportointikokonaisuuden, jota käsitellään syysistuntokaudella valtiovarainvaliokunnassa ja jota voidaan siten hyödyntää talousarvioesityksen käsittelyssä. Valtiovarainvaliokunta totesikin tilinpäätöskertomusta koske-vasta lakiehdotuksesta (HE 56/2003 vp) antamassaan mietinnössä, että eduskunnan on omalta osaltaan syytä varautua tulevaan uudistukseen (VaVM 30/2003 vp), ja viittasi nimenomaan parlamentaarisen valtiontalouden valvonnan uudelleenorganisointiin.
Tilinpäätöskertomusta koskevan uudistuksen kannalta onkin tärkeää, että uutta, aikaisempaa syvällisempää valvontatietoa toiminnan tuloksellisuudesta voidaan käyttää tehokkaasti valtiontalouden ja toiminnan ohjaukseen sekä päätöksentekoon. Valtiovarainvaliokunnan hallinto- ja tarkastusjaoston mandollisuudet tällaiseen toimintaan ovat nykyisin kuitenkin rajalliset.
Käytännössä valtiontilintarkastajien valvontatyön vaikuttavuus perustuu ennen muu-ta siihen, että eduskunta käsittelee tilintarkastajien kertomuksen ja asettaa kertomuksen pohjalta hallitukselle vaatimuksia selvityksistä tai kehittämistoimista. On mandollista, että valtiontilintarkastajien valvontatyön vaikuttavuutta on heikentänyt se, että vain osa valtiontilintarkastajien kannanotoista on pääty-nyt koko eduskunnan kannanotoiksi. Nykyisin onkin palattu käytäntöön, jossa valtiontilintarkastaj ien kannanotot sisältyvät kokonaisuudessaan eduskunnan lausumaan.
Valtiontilintarkastajien valvontatoimen vaikuttavuus ei toisaalta tyhjene pelkästään niihin kannanottoihin, jotka eduskunta tekee kertomuksen pohjalta, vaan valvontatoimella on myös epäsuoraa vaikutusta. Tämä ilmenee valvontakäyntien ja niiden yhteydessä esitet‑

tyjen kannanottojen muodossa samoin kuin tilintarkastajien kannanottojen korkeassa uutisarvossa ja siten median kautta tapahtuvalla vaikuttamisella. Arvioitaessa valtiontalouden parlamentaarisen valvontajärjestelmän uudistustarpeita ei keskeistä kuitenkaan ole valtiontilintarkastajien nykyisen toiminnan vaikuttavuus, vaan valvonnan kohdentuminen sisällöllisesti ja ajallisesti siten, että se tukee tehokkaasti eduskunnan budjettivaltaa.
Valtiontilintarkastajien kertomus on palvellut kansanedustajia hyvänä hallinnon toimintaa koskevana tietolähteenä. Tiedontuotanto hallinnon toiminnasta on nykyisin varsin runsasta ja tietoa on saatavissa nopeasti useista eri lähteistä, joten kertomuksen merkitys tietolähteenä vähentynyt.
Valtiontalouden tarkastusviraston toiminnasta eduskunnan yhteydessä on kertynyt kokemuksia jo neljän vuoden ajalta_ Tänä aikana ei ole tullut esille seikkoja, jotka antaisivat aihetta arvioida uudelleen tarkastusviraston asemaa ja tehtäviä. Valtiontalouden tarkastusviraston asema riippumattomana, ulkoisesta tarkastuksesta vastaavana virastona on selkeä ja toimiva.
Valtiontalouden parlamentaarinen valvonta edellyttää uudelleenorganisointia, jotta valvontajärjestelrnä tukisi nykyistä tehokkaammin eduskunnan budjettivaltaa ja kykenisi vastaamaan paremmin niihin viimeaikaisiin, merkittäviin muutoksiin, joita valtiontalous-järjestelmässä on tapahtunut. Parlamentaarinen jälkikäteinen valvonta on tehokkainta järjestää keskitetyllä tavalla osaksi eduskunnan valiokuntalaitosta, jolloin voidaan turva-ta valvontatiedon joustava ja välitön hyödyntäminen valtiontaloudellisessa päätöksenteossa. Tähän liittyy myös valtiovarainvaliokunnan toimenkuvan uudelleenarviointi. Valtiovarainvaliokunnan tehtävien tulisi vastaisuudessa keskittyä tulevaisuuteen suuntautuviin valtiontalousasioihin, kuten talousarvioon, talousarvioaloitteisiin ja talousarvioon sidottuun lainsäädäntöön. Parlamentaarisen valvonnan painopistettä on myös syytä siirtää laaja-alaisten vuotuisten kertomusten laadinnasta kohti ajankohtaisten asiaryhmien tarkastelua ja ongelmakeskeisempää lähestymistapaa.

13

3. Esityksen tavoitteet ja keskeiset ehdotukset

3.1. Tavoitteet ja keinot niiden saavuttamiseksi

Esityksen tavoitteena on vahvistaa eduskunnan budjettivaltaa syventämällä valtiontalouden parlamentaarista valvontaa ja suuntaamalla sitä uudella tavalla. Tavoitteena on, että eduskunta voisi käyttää sille perustus-laissa osoitettua budjettivaltaa täysimääräisesti hallinnon ohjaamiseksi ja valvomiseksi. Nykyinen parlamentaarinen valvonta ei tue riittävän tehokkaalla tavalla eduskunnan valtiontaloudellista päätöksentekoa, tavoitteiden asettamista ja niiden toteutumisen seuraamista.
Esityksellä pyritään myös suuntaamaan parlamentaarista valvontaa uudelleen tavalla, jossa otetaan nykyistä paremmin huomioon valtiontalouden tarkastusviraston siirtyminen eduskunnan yhteyteen ja tarkastusviraston toiminta riippumattomana, ulkoisena tarkastajana. Tarkoituksena on välttää rakenteellista päällekkäisyyttä parlamentaarisen valvonnan ja tarkastusviraston harjoittaman tarkastuksen välillä sekä ylipäänsä selkeyttää valtiontalouden valvonnan eri osapuolten asema ja tehtävät.
Tavoitteena on myös kehittää eduskunnan toimintaa ja parlamentaarista valvontatointa vastaamaan paremmin hallituksen tehostuneen tilivelvollisuuden ja uuden tilinpäätös-kertomuksen vaatimuksia. Tilinpäätöskertomukseen sisältyvän tiedon arviointi ja johto-päätösten tekeminen talousarvioprosessin aikataulun edellyttämällä tavalla asettaa uudenlaisia vaatimuksia parlamentaariselle valvonnalle. Parlamentaarisen valvonnan painopisteen tulisikin siirtyä aikaisempaa vahvemmin valtionhallinnon tuloksellisuuden ja vaikuttavuuden arviointiin sekä talousarviota koskevan päätöksenteon palvelemiseen.
Esityksellä pyritään parantamaan valvonta-toimen ajankohtaisuutta ja nopeaa reagointi-kykyä sekä vahvistamaan valvonnan parlamentaarisuutta, kansanedustajavetoisuutta. Tämä tapahtuu irtautumalla vuotuisen valvontakertomuksen laatimisesta ja käsittelystä sekä kytkemällä ja keskittämällä valvonta aikaisempaa vahvemmin eduskunnan valiokuntalaitokseen. Tärkeää on kuitenkin järjes-

tää valvontatoimi valiokuntalaitoksessa siten, ettei valvontatyö perustu vain eduskunnalle annettujen hallituksen kertomusten ja muiden kertomusten käsittelyyn, vaan että valvonta-työssä korostuisi oma-aloitteinen toiminta.

3.2. Keskeiset ehdotukset Tarkastusvaliokunnan perustaminen

Esityksessä ehdotetaan uudistettavaksi parlamentaarinen valtiontalouden valvontatoimi siten, että eduskuntaan perustetaan uusi tarkastusvaliokunta yhdistämällä valtiontilintarkastajien ja valtiovarainvaliokunnan hallinto-ja tarkastusjaoston valvontatoimi. Valtiontilintarkastajat ja valtiontilintarkastajien kanslia lakkautettaisiin.
Esityksessä ehdotetaan muutettavaksi perustuslain 35 ja 90 §:ää. Perustuslain 35 §:ssä ehdotetaan säädettäväksi uudesta tarkastus-valiokunnasta suuren valiokunnan, perustuslakivaliokunnan, ulkoasiainvaliokunnan ja valtiovarainvaliokunnan ohella. Perustuslain 90 §:ssä säädettäisiin tarkastusvaliokunnan tehtävästä valtion taloudenhoidon ja valtion talousarvion noudattamisen valvonnassa. Valiokunnan tulisi saattaa eduskunnan tietoon merkittävät valvontahavaintonsa. Lisäksi perustuslain 90 §:ssä säadettäisiin valiokunnan tiedonsaantioikeudesta. Valtiontalouden valvonta on keskeinen osa eduskunnan budjetti-valtaa. Tämän vuoksi sen järjestämistä koskevat perusratkaisut kuuluvat perustuslaissa säädettäviin asioihin. Nykyisin perustuslain 90 §:ssä säädetään valtiontilintarkastajista ja valtiontalouden tarkastusvirastosta. Esityksessä ehdotetaan lisäksi tarkistettaviksi eräitä muita lakeja, joissa nykyisin mainitaan valtiontilintarkastajat. Esitys liittyy puhemies-neuvoston ehdotukseen, joka sisältää muutosehdotukset eräiksi eduskunnan sisäisiin säännöksiin.
Uudistuksella selkeytettäisiin vastuunjakoa valtiontalouden valvonnassa eri osapuolten välillä. Uuden tarkastusvaliokunnan tehtävä-nä olisi huolehtia keskitetysti valtiontalouden parlamentaarisesta jälkikäteisestä valvonnasta. Nykyisin nämä tehtävät kuuluvat valtiontilintarkastajille ja valtiovarainvaliokunnan hallinto- ja tarkastusjaostolle. Valtiontalouden tarkastusvirasto jatkaisi edelleen toimintaansa riippumattomana, ulkoisena valtionta-

14

louden tarkastajana. Tarkastusviraston vuotuinen toimintakertomus, tilintarkastuskertomus valtion tilinpäätöksestä ja mandolliset erilliskertomukset tarjoaisivat tarkastusvaliokunnalle tietoa valtion taloudenhoidon laillisuuden ja tarkoituksenmukaisuuden arviointia varten. Valtioneuvostolla olisi puolestaan vastuu hallinnon sisäisestä valtiontalouden valvonnasta ja sisäisen tarkastuksen järjestämisestä. Valtiovarainvaliokunnan tehtävät rajautuisivat tulevaisuuteen suuntautuviin valtiontalouden suunnitteluasioihin, kuten valtiontalouden kehysasiakirjojen, valtion talous-arvion, talousarvioaloitteiden ja talousarvioon sidotun lainsäädännön käsittelyyn. Valtiovarainvaliokunnan hallinto- ja tarkastusjaosto lakkautettaisiin.
Tarkastusvaliokunta olisi osa eduskunnan valiokuntalaitosta. Näin järjestettynä valvontahavainnot saataisiin eduskunnan tietoon ja käsiteltäviksi joutuisasti sekä ilman nykyistä käsittelyn päällekkäisyyttä. Valiokuntapohjainen toimintamalli tukisi myös valvonta-toimen parlamentaarisuutta, toiminnan kansanedustajajohtoista luonnetta.
Seuraavassa selvitetään lyhyesti tarkastus-valiokunnan tehtäviä ja toimintaa. Seikkaperäisempi selvitys asiasta sisältyy edellä mainittuun eduskunnan puhemiesneuvoston ehdotukseen.

Tarkastusvaliokunnan tehtävät ja toiminta

Tarkastusvaliokunnan toimintaan liittyisi eräitä muista valiokunnista poikkeavia piirteitä. Valiokunnan tehtävä valtiontalouden valvojana merkitsisi sitä, ettei valiokunta käsittelisi hallituksen esityksiä siinä määrin kuin muut erikoisvaliokunnat. Valiokunnan toiminnassa korostuisi oma-aloitteisuus siten, että se ottaisi omasta aloitteestaan asioita käsiteltäväkseen ja toimittaisi merkittävät valvontahavaintonsa valiokunnan mietintönä koko eduskunnan tietoon täysistunnossa käsiteltäviksi. Muilla eduskunnan valiokunnalla ei ole tällaista oikeutta. Tarkastusvaliokunnan mietinnöt sisältäisivät kannanottoehdotuksia täysistunnon päätettäviksi. Mietinnöt voisivat kohdentua ajankohtaisiin valvonta-aiheisiin, jolloin valiokunnan valvontahavainnot ja päätösehdotukset voitaisiin saattaa nopeasti eduskunnan tietoon ja päätettäviksi. Kyse tulisi kuitenkin olla merkittävistä val

vontahavainnoista, joiden saattaminen eduskunnan tietoon on tarpeen. Valtiontilintarkastajien vuotuinen kertomus jäisi uudistuksen myötä pois.
Tarkastusvaliokunnan tehtävänä olisi perustuslain 90 §:n mukaan valtion talouden-hoidon ja valtion talousarvion noudattamisen valvonta samalla tavoin kuin nykyisin valtiontilintarkastajien tehtävänä on. Tarkastusvaliokunnan valvonnan kohteet määräytyisivät kuitenkin osittain eri tavoin kuin nykyisin valtiontilintarkastajien kohdalla, sillä valio-kunnan toimialaan kuuluisivat myös eduskunnan oma taloudenhoito ja valtiontalouden tarkastusvirasto. Valiokunnan edellä kuvatun oma-aloitteisen toiminnan tueksi perustuslain 90 §:ssä säädettäisiin lisäksi merkittävien valvontahavaintojen saattamisesta eduskunnan tietoon. Valiokunnan toimiala määriteltäisiin tarkemmin eduskunnan puhemiesneuvoston hyväksymissä yleisohjeissa erikoisvaliokuntien pääasiallisista tehtävistä.
Valiokunta voisi valvontatoimessaan teet-tää oma-aloitteisesti selvityksiä, pyytää valtioneuvostolta tai ministeriöiltä selvityksiä sekä kuulla asiaan osallisia ja asiantuntijoita. Valiokunta voisi tilata ulkopuolisia tutkimuksia päättämistään aiheista, mihin valio-kunnalle varattaisiin erillinen tutkimustoiminnåh määräraha. Valvontaa varten valio-kunnalla olisi myös muita valiokuntia laajemmat tiedonsaantioikeudet, jotka turvattaisiin perustuslain 90 §:ssä vastaavalla tavalla kuin nykyisin valtiontilintarkastajien tiedonsaantioikeudet. Tämä tiedonsaantioikeus kattaisi kaikki valvontatehtävän hoitamisen kannalta tarvittavat, salassa pidettävätkin tie-dot niin valvonnan kohteina olevilta viran-omaisilta kuin yksityisiltäkin tahoilta. Tarkastusvaliokunta voisi myös tehdä valvonta-käyntejä valtiontalouden valvonnan piiriin kuuluviin kohteisiin samalla tavoin kuin nykyisin valtiontilintarkastajat. Valvontakäynnit eivät olisi luonteeltaan tarkastuskäyntejä, vaan keskusteluun ja tietojenvaihtoon liittyviä tapaamisia kuten valtiontilintarkastajienkin valvontakäynnit nykyisin. Valtiontalouden varsinaisesta tarkastustoiminnasta huolehtisivat edelleen valtiontalouden tarkastus-virasto ja valtionhallinnon sisäisestä tarkastuksesta vastaavat tahot.
Oma-aloitteisen valvontatoimen ohella tarkastusvaliokunnan tehtäviin kuuluisi valtion-

15

taloudellisten kertomusten käsittely. Tällaisia kertomuksia ovat valtion tilinpäätöskertomus, valtiontalouden tarkastusviraston toimintakertomus ja siihen sisältyvä tilintarkastuskertomus valtion tilinpäätöksen tarkastuksesta sekä eduskunnan tilintarkastajien kertomus. Uudistetut kertomukset sisältävät aikaisempaa syvällisempää tietoa toiminnan tuloksellisuudesta. Tiedot ovat myös ajallisesti eduskunnan käytettävissä siten, että niitä voitaisiin hyödyntää valtion talousarviota koskevassa päätöksenteossa tarkastusvaliokunnan ja valtiovarainvaliokunnan keskinäisen lausuntomenettelyn avulla. Näin valvonta-toimi palvelisi nykyistä paremmin talousarviota koskevaa päätöksentekoa. Valvonta-toimessa painottuisi myös aikaisempaa enemmän valtionhallinnon tuloksellisuuden arviointi.
Tarkastusvaliokunnan toiminnan kohdentuminen ja toimintatavat poikkeaisivat siten nykyisestä valtiontilintarkastajien työstä. Tämä johtuisi osittain tarkastusvaliokunnan asemasta osana valiokuntalaitosta, mutta osittain myös tavoitteesta suunnata valvonta-tointa uudella tavalla. Luopuminen laajan, vuotuisen kertomuksen laatimisesta ja valio-kunnan mandollisuus saattaa valvontahavaintonsa välittömästi eduskunnan käsiteltäväksi lisäisivät valvontatiedon ajantasaisuutta. Valvontatoimen yhteys valtion talousarviota koskevaan päätöksentekoon lähenisi, ja valvonnassa painottuisi aikaisempaa vahvemmin toiminnan tuloksellisuuden ja vaikuttavuuden arviointi.

Tarkastusvaliokunnan kokoonpano ja henkilöstö

Tarkastusvaliokunta poikkeaisi muista valiokunnista jäsen- ja henkilöstömäärältään. Tarkastusvaliokunta olisi jäsenistöltään pienempi kuin muut erikoisvaliokunnat. Tarkoituksena on, että valiokunnassa olisi perustus-lain 35 §:n 2 momentin edellyttämä pysyvän valiokunnan vähimmäisjäsenmäärä eli yksi-toista jäsentä. Näin varmistettaisiin poliittisen suhteellisuuden riittävä toteutuminen valiokunnan kokoonpanossa, mutta huolehdittaisiin samalla valvontatoimen erityisluonteen ja toiminnan käytännön sujuvuuden asettamista vaatimuksista, jotka valiokunnan suppea jäsenmäärä täyttäisi parhaiten.

Valtiontalouden valvontatehtävän hoito edellyttää, että tarkastusvaliokunnalla on muita valiokuntia vahvemmat henkilöstö-resurssit. Erikoisvaliokuntien sihteeristön koko on nykyisin yksi tai kaksi valiokunta-neuvosta, osastosihteeri sekä toisen valio-kunnan kanssa yhteinen valiokunta-avustaja. Tarkoituksena on, että tarkastusvaliokunnalla olisi nykyisiä erikoisvaliokuntia suurempi henkilöstö.
Valtiontalouden parlamentaarisesta valvonnasta vastaavan valiokunnan nimeksi ehdotetaan tarkastusvaliokunta. Valiokunnan tehtävä on luonteeltaan valvontaa, ei tarkastusta. Valvontatehtävästä säädettäisiin myös perustuslain 90 §:n 1 momentissa erotuksena saman pykälän 2 momentissa säädetylle valtiontalouden tarkastusviraston tarkastustehtävälle. Tarkastusvaliokuntaa vastaava nimi esiintyy kansainvälisessä käytännössä vas-taavilla parlamentin toimielimillä. Vaihtoehtoinen nimi valvontavaliokunta ei myöskään selkeästi kuvaisi valiokunnan toimialaa.

4. Esityksen vaikutukset

4.1. Vaikutukset eduskunnan budjettivaltaan ja eduskuntatyöhön

Esityksellä uudistetaan valtiontalouden parlamentaarinen valvontajärjestelmä siten, että valvontatoimi voisi nykyistä paremmin vastata valtiontalousjärjestelmän viimeaikaisiin muutoksiin. Uudistettu parlamentaarinen valvontajärjestelmä vahvistaisi eduskunnan budjettivaltaa. Valvontatoimi kytkeytyisi menettelyiltään ja sisällöltään nykyistä läheisemmin eduskunnan talousarviopäätöksentekoon tarjoamalla tietoa ja arvioita toiminnan tuloksellisuudesta ja vaikutuksista.
Esitys poistaisi tarpeettomia päällekkäisiä käsittelyjä ja toimintoja eduskuntatyössä. Valtiontilintarkastajien lakkauttaminen ja uuden tarkastusvaliokunnan perustaminen merkitsisi käytännössä sitä, ettei parlamentaarisen valvonnan kertomuksia tarvitsisi käsitellä eduskunnassa päällekkäisesti useampaan kertaan kuten valtiontilintarkastajien kertomus nykyisin käsitellään. Tämä tehostaisi eduskuntatyötä. Esitys myös lisäisi eduskunnan saaman valvontatiedon ajan-tasaisuutta, kun tieto välittyisi suoraan val-

16

vontatehtävää hoitavalta valiokunnalta täysistunnolle, mikä osaltaan vahvistaisi eduskunnan budjettivaltaa. Luopuminen vuotuisen, laajan kertomuksen laatimisesta lisäisi myös eduskunnassa käsiteltävien valtiontalouden valvontakysymysten ajankohtaisuutta. Vuosittaisten valtiontaloudellisten kertomus-ten käsittely eduskunnassa kevenisi ja tehostuisi, kun käsiteltävänä olisi hallituksen laatima valtion tilinpäätöskertomus ja valtiontalouden tarkastusviraston antama toimintakertomus.
Oma-aloitteinen valvontatoimi ulottaa tarkastusvaliokunnan toiminnan laajalle eri asiaryhmiin, joilla on välitön kytkentä valtiontalouteen. Eduskunnan valiokuntien toimi-alat on nykyisin määritelty tarkkarajaisesti puhemiesneuvoston ohjeissa. Lisäksi asioiden jakautumista valiokuntien kesken ohjataan puhemiesneuvoston päätöksillä. Tarkastusvaliokunnan oma-aloitteisen valvontatoimen vuoksi on mandollista, että muutoin selväpiirteisissä valiokuntien toirnialarajoissa voi tulla nykyistä enemmän käytännön rajanvetotilanteita siitä, mille valiokunnalle jonkin asian käsittely kuuluu. Puhemiesneuvoston koordinoivalla toiminnalla voidaan kuitenkin torjua käytännön ongelmien muodostumista. Samoin voidaan estää tilanteet, joissa eduskunta tekisi keskenään ristiriitaisia päätöksiä tarkastusvaliokunnan ja jonkin toisen valio-kunnan mietintöjen pohjalta.

4.2. Taloudelliset vaikutukset

Esityksen taloudelliset vaikutukset kohdistuvat eduskunnan pääluokkaan valtion talousarviossa. Taloudelliset vaikutukset muodostuvat ensinnäkin uuden valiokunnan toimintamenoista, jotka maksettaisiin valtion talousarvion momentilta 21.01.21 Eduskunnan kanslian toimintamenot. Vastaavasti valtion-tilintarkastajien toiminnan päättyessä esityksen tultua voimaan poistuisi talousarviosta momentti 21.01.19 Valtiontilintarkastajien toimintamenot. Valtiontilintarkastajille valtiontilintarkastajien johtosäännön 15 §:n nojalla maksetut palkkiot poistuisivat. Palkkiot ovat vuositasolla yhteensä noin 77 000 euroa.
Edustajanpalkkiosta annetun lain (328/1947) nojalla eduskunnan palkkiotoimikunnan vahvistaman palkkio- ja kulukor

vauspäätöksen mukaan kansanedustajan palkkion lisäksi maksetaan valiokuntien puheenjohtajille lisäpalkkio. Suuren valiokunnan sekä perustuslaki-, ulkoasiain- ja valtiovarainvaliokunnan puheenjohtajalle maksetaan 920 euron palkkio kuukaudessa ja muiden valiokuntien puheenjohtajille 550 euron palkkio. Tarkastusvaliokunnan puheenjohtajalle on tehtävän vaativuuden vuoksi tarkoitus maksaa 920 euron palkkio kuukaudessa. Tästä muodostuisi vuodessa noin 11 000 euron menoerä.
Tarkastusvaliokunnalle olisi vuosittain varattava määräraha tutkimustoimintaa varten. Nykyinen valtiontilintarkastajien tutkimus-toiminnan määräraha siirtyisi tarkastusvaliokunnan käyttöön eikä esitys tältä osin lisäisi valtion menoja. Nykyiset valtiontilintarkastajien kanslian toimitilat siirtyisivät myös tarkastusvaliokunnan käyttöön ilman menojen lisäyksiä.
Edellä selvitettyjen menovähennysten ja uusien menojen välinen erotus merkitsisi noin 66 000 euron säästöä vuosittain.
Käytännössä henkilöstön palkkaus muodostaisi suurimman menoerän. Valtiontilintarkastajien kansliassa on nykyisin pysyvästi täytettynä 15 virkaa. Kanslian henkilöstön asema turvattaisiin uudistuksessa siten, että henkilöstö siirtyy eduskunnan kanslian henkilöstöksi. Eduskunnan kansliatoimikunta päättäisi tarkastusvaliokuntaan perustettavien virkojen määrästä sen jälkeen, kun eduskunta on hyväksynyt esitetyt lainmuutokset. Osa valtiontilintarkastajien kanslian henkilöstöstä on tarkoitus siirtää tarkastusvaliokunnan henkilöstöksi. Tarkastusvaliokunta saisi laajemman henkilöstön kuin muilla valiokunnilla nykyisin on. Tarkoituksena myös on, että tarkastusvaliokunta osallistuisi uusien valiokuntaneuvoston nimittämiseen. Valiokunta-neuvoksen viran vuotuiset kustannukset vaihtelevat noin 82 000 -- 90 000 euron välillä. Mandolliset henkilöstömenojen lisäykset täsmentyvät vasta, kun uusista viroista ja niitä koskevista nimityksistä on päätetty.

4.3. Vaikutukset viranomaisten toimintaan

Valtiontilintarkastajat ja valtiontilintarkastajien kanslia lakkautettaisiin. Tämä selkeyt-

17

tää eduskunnan yhteydessä toimivan valtion-talouden tarkastusviraston asemaa. Mandolliset päällekkäiset toiminnot valtiontilintarkastajien valvontatoimen ja valtiontalouden tarkastusviraston tarkastustoimen välillä poistuisivat. Vaikka uusi tarkastusvaliokunta voi-sikin tehdä valvontakäyntejä viranomaisissa ja muissa valvonnan kohteissa, eivät valvontakäynnit olisi valiokunnassa samalla tavoin keskeisessä asemassa kuin valtiontilintarkastajien toiminnassa. Tarkastusvaliokunnan valvontatehtävä ja valtiontalouden tarkastus-viraston tarkastustehtävä piirtyisivät selkeämmin toisistaan erillisinä tehtävinä.
Valtiontalouden tarkastusvirastolla ja tarkastusvaliokunnalla olisi käytännössä kuitenkin läheiset toiminnalliset yhteydet. Tarkastusvirasto voisi muun muassa antaa tarkastusvaliokunnalle tarkastusta suoritettaessa saatuja tietoja. Tarkastusvaliokunnan tehtäviin kuuluisi arvioida tarkastusviraston pää-johtajan vaalia varten virkaa hakeneet henkilöt.
Valtiontilintarkastajien kanslian toiminnan päättyessä siirtyisivät kanslian virat eduskunnan kansliaan. Osa valtiontilintarkastajien kanslian virkamiehistä nimitettäneen tarkastusvaliokunnan henkilöstöön. Esitys merkitsisi siten eduskunnan virkarakenteen muutoksia. Eduskunnan kansliatoimikunta päät-tää myöhemmin tarkastusvaliokuntaan penistettavista uusista viroista, jolloin henkilöstö-vaikutukset ovat tarkemmin arvioitavissa.
5. Asian valmistelu
Valtiontaloudellisen kertornusmenettelyn ja valtion tilinpäätöksen kehittämistä selvittänyt eduskunnan kertomusmenettelytyöryhmä esitti näkemyksenään muiden ehdotusten ohella vuonna 2002 valmistuneessa mietinnössään, että pitemmällä aikavälillä selvitettäisiin valtiontilintarkastajien toiminnan kehittämistä erikoisvaliokunnan tapaan toimivaksi tutkinta- ja valvontaorganisaatioksi yhdistämällä valtiontilintarkastajat ja valtiovarainvaliokunnan hallinto- ja tarkastusjaoston valvontatoimi (Kertomusmenettelyn kehittäminen eduskunnan valtion taloudenhoidon valvontatoimen osana. Kertomusmenettelytyöryhmän mietintö 15.5.2002).
Eduskunnan puhemiesneuvosto asetti edel-

lä mainitun kertomusmenettelytyöryhmän ehdotukseen liittyen 19.11.2002 eduskunnan apulaispääsihteeri Jouni Vainion selvitys-mieheksi laatimaan selvityksen valtiontalouden parlamentaarisen valvonnan uudelleenorganisoimiseksi. Selvitysmiehen tuli laatia ehdotus valtiontilintarkastajien ja valtiovarainvaliokunnan hallinto- ja tarkastusjaoston valvontatoimen yhdistämiseksi erikoisvaliokunnan tapaan toimivaksi tutkinta- ja valvontaorganisaatioksi. Selvitysmies Vainion ehdotus valmistui 31.1.2003 (Valtiontalouden parlamentaarisen valvontatoimen vahvistaminen). Selvitysmiehen ehdotus sisälsi kaksi toisistaan poikkeavaa kehittämisvaihtoa. Selvitysmiehen ehdotuksesta saatiin lausunnot eduskuntaryhmiltä, eduskunnan perustuslakivaliokunnalta ja valtiovarainvaliokunnalta sekä valtiontilintarkastajilta, Valtiontalouden tarkastusvirastolta, valtioneuvoston kanslialta ja valtiovarainministeriöltä. Lausunnonantajien näkemykset erosivat monissa kohdin toisistaan (Tiivistelmä selvitysmies Jouni Vainion ehdotuksesta annetuista lausunnoista. Eduskunnan keskuskanslia, muistio 21.3.2003).
Puhemiesneuvosto asetti 1.10.2003 toimi-kunnan valmistelemaan niiden kysymysten selvittämistä, jotka liittyvät valtiontilintarkastajien ja valtiovarainvaliokunnan hallinto- ja tarkastusjaoston parlamentaarisen valvonta-ja tarkastustoimen yhdistämiseen erikoisvaliokunnan tapaan toimivaksi tutkinta- ja valvonta-organisaatioksi. Toimikunnan mietintö valmistui 28.2.2005 (Eduskunnan tarkastus-valiokunnan perustaminen. Valtiontalouden parlamentaarinen valvonta —toimikunnan mietintö. Eduskunnan kanslian julkaisu 6/2005). Toimikunta laati ehdotuksen uuden tarkastusvaliokunnan perustamisesta tarvittavine lainsäädännön rnuutoksineen.
Puhemiesneuvosto sai toimikunnan mietinnöstä lausunnon eduskuntaryhmiltä, valtiontilintarkastajilta, valtiontalouden tarkastusvirastolta, valtioneuvoston kanslialta ja valtiovarainministeriöltä sekä valtiontilintarkastajien kanslian henkilöstöltä. Kaikki lausunnonantajat valtiontilintarkastajia ja valtiontilintarkastajien kanslian henkilöstöä lukuun ottamatta kannattivat uuden tarkastusvaliokunnan perustamista. Valtiontilintarkastajat ja valtiontilintarkastajien kanslian henkilöstö katsoivat, että uuden valiokunnan perustami-

18

sen sijasta tulisi kehittää valtiontilintarkastajien toimintaa (Lausuntotiivistelmä. Valtion-talouden parlamentaarinen valvonta - toimikunta. Eduskunnan keskuskanslia, muistio 12.4.2005).
Puhemiesneuvosto siirsi päätöksellään 15.4.2005 asian valtioneuvostolle hallituksen esityksen valmistelua varten. Lisäksi puhemiesneuvosto antoi eduskunnan kanslian tehtäväksi laatia virkatyönä puhemiesneuvoston ehdotus tarvittavista eduskunnan sisäisten säännösten muutoksista.
Hallituksen esitys on laadittu edellä mainitun toimikunnan mietinnön ja siitä saatujen lausuntojen pohjalta oikeusministeriössä virkatyönä. Esitystä laadittaessa on oltu yhteydessä eduskuntaan ja valtiontalouden tarkastusvirastoon. Esitykseen sisältyvien valtiovarainministeriön, opetusministeriön sekä maa-ja metsätalousministeriön toimialaan kuuluviin lainmuutoksiin on saatu asianomaisten ministeriöiden esittelylupa.

6. Riippuvuus muista esityksistä

Esitys liittyy valtion vuoden 2007 talousarvioesitykseen ja on tarkoitettu käsiteltäväksi sen yhteydessä. Esityksen taloudelliset vaikutukset kohdistuvat eduskunnan pääluokkaan valtion talousarviossa. Valtiontilintarkastajia koskeva määräraha poistuisi talous-arviosta esityksen tultua voimaan ja varat siirtyisivät eduskunnan kanslian määrärahoiksi.
Esitys liittyy myös eduskunnalle annettuun puhemiesneuvoston ehdotukseen, joka koskee eduskunnan työjärjestyksen ja eduskunnan virkamiehistä annetun lain muuttamista, valtiontilintarkastajien johtosäännön kumoamista sekä eduskunnan päätöksiä eduskunnan kirjaston johtosäännön ja eduskunnan tilisäännön muuttamisesta. Esitys on tarkoituksenmukaista käsitellä eduskunnassa yhdessä puhemiesneuvoston ehdotuksen kanssa.

19

YKSITYISKOHTAISET PERUSTELUT

1.	Lakiehdotusten perustelut 1.1. Suomen perustuslaki

35 §. Eduskunnan valiokunnat. Esityksessä ehdotetaan, että eduskuntaan perustettaisiin uusi tarkastusvaliokunta, jolle siirrettäisiin valtiontilintarkastajille ja valtiovarainvaliokunnan hallinto- ja tarkastusjaostolle kuulu-vat valtiontalouden valvontatehtävät.
Pykälä sisältää perussäännökset eduskunnan valiokuntalaitoksesta. Pykälän 1 momentissa mainitaan nykyisin nimenomaisesti suuri valiokunta sekä perustuslaki-, ulkoasiainja valtiovarainvaliokunta, joiden tehtävistä säädetään erikseen muualla perustuslaissa. Muista pysyvistä valiokunnista säädetään eduskunnan työjärjestyksessä.
Pykälän 1 momenttiin ehdotetaan lisättäväksi maininta tarkastusvaliokunnasta. Uutena valiokuntana tarkastusvaliokunta mainittaisiin viimeisenä pykälän valiokuntaluettelossa. Valtiontalouden valvonta on keskeinen osa eduskunnan budjettivaltaa ja valtaoikeuksia. Tämän vuoksi sen järjestämistä koske-vat perusratkaisut kuuluvat perustuslaissa säädettäviin asioihin. Valtiontilintarkastajista ja heidän tehtävistään säädetään nykyisin perustuslain 90 §:ssä. Valtiontilintarkastajia koskevaa sääntelyä vastaavalla tavalla tarkastusvaliokunnasta säädettäisiin perustuslaissa valiokuntalaitosta koskevassa yhteydessä, ja valiokunnan tehtävistä valtiontalouden valvontaa ja tarkastusta koskevassa perustuslain 90 §:ssä.
Uuden valiokunnan nimeksi ehdotetaan tarkastusvaliokuntaa, vaikkakin valiokunnan tehtävä on luonteeltaan ja perustuslain 90 §:ssä säädettäväksi ehdotetun sanamuodonkin mukaan valvontaa eikä tarkastusta. Tarkastusvaliokuntaa vastaava nimi esiintyy kansainvälisessä käytännössä vastaavilla parlamentin toimielimillä. Vaihtoehtoinen nimi valvontavaliokunta ei myöskään selkeästi kuvaisi valiokunnan toimialaa. Eduskunnan valiokuntien nimissä on pyritty lyhyehköihin yksiosaisiin ilmaisuihin, joten myöskään vaihtoehto valtiontalouden valvontavaliokunta ei tulisi kyseeseen.
Pykälän 2 momentissa säädetään nykyisin

nimenomaisesti suuren valiokunnan, perustuslaki-, ulkoasiain- ja valtiovarainvaliokunnan jäsenmäärästä. Muiden pysyvien valio-kuntien jäsenmääräksi perustuslaki edellyttää vähintään yhtätoista. Tarkastusvaliokunnan jäsenmäärästä ei ehdoteta säädettäväksi nimenomaisesti perustuslaissa, vaan siihen kohdistuisi pykälän 2 momentissa säädetty yleinen vaatimus pysyvien valiokuntien vähimmäisjäsenmäärästä. Tarkastusvaliokunnan jäsenmäärästä säädettäisiin tarkemmin eduskunnan työjärjestyksen 8 §:ssä, jonka muuttamista koskevassa puhemiesneuvoston ehdotuksessa sen jäsenmääräksi ehdotetaan yhtätoista jäsentä ja kuutta varajäsentä. Tarkastusvaliokunta olisi siten jäsenmäärältätin suppeampi kuin muut erikoisvaliokunnat. Ehdotetulla jäsenmäärällä varmistettaisiin poliittisen suhteellisuuden riittävä toteutuminen valiokunnan kokoonpanossa, mutta huolehdittaisiin samalla valvontatoimen erityisluonteen ja toiminnan käytännön sujuvuuden asettamista vaatimuksista, jotka valiokunnan suppea jäsenmäärä täyttäisi parhaiten. Valtiontilintarkastajien lukumääräksi on nykyisin säädetty eduskunnan työjärjestyksen 12 §:ssä viisi.
90 §. Valtiontalouden valvonta ja tarkastus. Pykälä sisältää perussäännökset valtion-talouden valvonnasta ja tarkastuksesta. Nykyisin pykälässä säädetään valtiontilintarkastajista ja valtiontalouden tarkastusvirastosta. Pykälään ehdotetaan otettaviksi säännökset tarkastusvaliokunnan tehtävästä ja tiedonsaantioikeudesta. Säännökset vastaisivat valtiontilintarkastajia koskevia nykyisiä säännöksiä valiokunnan oma-aloitteiseen valvontatoimintaan liittyvää säännöstä Lukuun ottamatta.
Pykälän 1 momentissa säädetään eduskunnalle kuuluvasta valtiontalouden valvontatoimivallasta, joka on osa eduskunnan budjettivaltaa. Eduskunnan budjettivaltaan kuu-luu perustuslain 3 §:n 1 momentin mukaan myös valta päättää valtiontaloudesta. Perustuslain 90 §:n 1 momentin mukaan eduskunta valvoo valtion taloudenhoitoa ja valtion talousarvion noudattamista. Perustuslain esitöiden mukaan eduskunnan valvonta ulottuu niin valtion talousarvioon sisältyvään kuin

20

sen ulkopuoliseenkin valtiontalouteen. Valvonnan piiriin kuuluvat siten valtion virastot ja laitokset, rahastot, valtion liikelaitokset ja teollisuuslaitokset, valtion määräysvallassa olevat osakeyhtiöt, valtionavut ja muut valtion tukitoimet sekä Suomen valtion ja Euroopan unionin väliset varainsiirrot (HE 1/1998 vp, s. 141; PeVM 10/1998 vp, s. 24). Käsitteen "valtion taloudenhoito" ulkopuolelle jäävät sellaiset Suomen ja Euroopan unionin väliset varainsiirrot, joissa EU:n tuki annetaan suoraan tuen saajalle Suomen valtionviranomaisten ohi tai joissa Suomesta suoritetaan maksuja Euroopan yhteisölle valtion viranomaisten ohi. Näiden varainsiirtojen valvonta perustuu nykyisin erillislakiin, jota ehdotetaan tässä esityksessä tarkistettavaksi.
Pykälän 1 momentissa säädettäisiin, että edellä selostettua valtion taloudenhoidon ja valtion talousarvion noudattamisen valvontaa varten eduskunnassa on tarkastusvaliokunta, jonka tulee saattaa eduskunnan tietoon merkittävät valvontahavaintonsa. Tarkastusvaliokunta olisi osa eduskunnan valiokuntalaitosta ja noudattaisi siten toiminnassaan valiokuntien menettelytapoja. Eräiltä kohdin tarkastusvaliokunnan asema kuitenkin poikkeaisi muista valiokunnista.
Säännös osoittaisi tarkastusvaliokunnalle oikeuden saattaa valvontahavaintonsa ja päätösehdotuksensa eduskunnan täysistunnon käsiteltäväksi ja päätettäväksi. Kyse on asioiden vireillepano-oikeudesta eduskunnassa. Asioiden vireilletuloa eduskunnassa koske-van perustuslain 39 §:n 1 momentin mukaan asia tulee eduskunnassa vireille hallituksen esityksellä tai kansanedustajan aloitteella taikka muulla perustuslaissa tai eduskunnan työjärjestyksessä säädetyllä tavalla. Perustus-laki edellyttää siten, että asioiden vireilletulosta eduskunnassa on säädettävä nimen-omaisesti joko perustuslaissa tai työjärjestyksessä. Perustuslakiin ehdotettu säännös korostaisi tarkastusvaliokunnan oma-aloitteista valvontatoimintaa, joka puolestaan on valtiontalouden valvontatehtävän hoidolle välttämätöntä. Vireillepano-oikeuden ohella säännös myös asettaisi tarkastusvaliokunnalle toimintavelvoitteen valvontahavaintojensa raportoinnista eduskunnalle.
Säännöksessä rajattaisiin täysistuntoon kohdistuva tarkastusvaliokunnan vireillepano-oikeus ja toimintavelvoite vain merkittä‑

viin valvontahavaintoihin. Tämä tarkoittaisi sitä, että valiokunta voisi saattaa täysistunnon käsiteltäviksi vain sellaiset valvontahavainnot, jotka ovat eduskunnan budjettivallan kannalta tärkeitä ja jotka sen vuoksi on tar-peen saattaa koko eduskunnan tietoon.
Valiokunta päättäisi asian vireilletulosta valiokunnassa omalla päätöksellään. Valio-kunnan valvontahavainnot saatettaisiin täysistunnon käsiteltäväksi valiokunnan mietinnön muodossa kuten yleensä täysistunnossa pääteltävissä asioissa. Valiokunnan tekemien selvitysten ja kuulemisten jälkeen valiokunta voisi myös päättää, ettei asiasta ole tarpeen laatia mietintöä täysistuntokäsittelyä varten. Tarkastusvaliokunnan mietintö käsiteltäisiin täysistunnossa perustuslain 41 §:n I momentin mukaisesti ainoan käsittelyn asiana. Mietintö sisältäisi ehdotukset eduskunnan kannanotoiksi asiassa. Eduskunnan päätös toimitettaisiin eduskunnan kirjelmänä hallitukselle tiedoksi ja mandollisia toimenpiteitä varten.
Tarkastusvaliokunta voisi hyödyntää myös perustuslain 47 §:n 2 momenttiin perustuvaa valiokunnan oikeutta saada valtioneuvostolta tai asianomaiselta ministeriöitä selvitys toimialaansa kuuluvasta asiasta. Selvityksen johdosta valiokunta voisi antaa lausunnon valtioneuvostolle tai ministeriölle.
Valiokunnan oma-aloitteinen toimintamahdollisuus ulottaisi valiokunnan toiminnan laajalle eri asioihin, joilla on välitön kytkentä valtiontalouteen. Valiokunnan tulisi välttää toiminnassaan tilanteita, joissa se ottaa käsiteltäväkseen jo toisessa erikoisvaliokunnassa valmisteltavana olevan asian tai laatii eduskunnan muiden päätösten kanssa ristiriitaisia päätösehdotuksia.
Eduskunnan puhemiesneuvosto antaa perustuslain 34 §:n 3 momentin mukaan ohjeita eduskuntatyön järjestämiseksi ja päättää asioiden käsittelyssä valtiopäivillä noudatettavista menettelytavoista. Puhemiesneuvosto päättäisi käytännössä esimerkiksi tarkastus-valiokunnan mietinnön käsittelyajankohdasta täysistunnossa.
Tarkastusvaliokunnan toimiala määräytyisi pääpiirteissään perustuslain mukaisesti edellä kuvatulla tavalla. Puhemiesneuvoston hyväksymissä yleisohjeissa erikoisvaliokuntien pääasiallisista tehtävistä määriteltäisiin valiokunnån toimiala tarkemmin. Nykyisen valtiontilintarkastajien johtosäännön 3 §:n mu-

21

kaan valtiontilintarkastajien tehtäviin ei kuulu valvoa eduskunnan omaa taloudenhoitoa tai eduskunnan vastattavana olevia rahastoja, valtiontalouden tarkastusvirastoa, Kansaneläkelaitosta tai Suomen Pankkia. Eduskunnan valiokuntana tarkastusvaliokunnalle ei ole perusteltua asettaa vastaavia toimialarajoituksia. Valtiontilintarkastajien toimialasta poiketen tarkastusvaliokunnalle kuuluisi eduskunnan ja valtiontalouden tarkastusviraston taloudenhoito. Perustuslain 91 §:n 1 momentin mukaan eduskunta valitsee pankkivaltuutetut valvomaan Suomen Pankin toimintaa. Lisäksi eduskunta valitsee Suo-men Pankin tilintarkastajat. Puhemiesneuvoston ohjeiden mukaan Suomen Pankin valvonta ja pankkivaltuutettujen kertomuksen käsittely kuuluu talousvaliokunnalle. Perustuslain 36 §:n 1 momentin mukaan eduskunta valitsee valtuutetut valvomaan Kansaneläkelaitoksen hallintoa ja toimintaa. Sosiaali- ja terveysvaliokunta käsittelee puolestaan Kansaneläkelaitoksen valtuutettujen kertomuksen. Vaikkakaan Suomen Pankkiin ja Kansaneläkelaitokseen liittyviä asioita ei rajattaisi pois tarkastusvaliokunnan toimialasta, tulisi tarkastusvaliokunnan ottaa toiminnassaan huomioon nykyinen perustuslakiin pohjautuva Suomen Pankin ja Kansaneläkelaitoksen valvontajärjestelmä ja käyttää erityistä harkintaa kohdistaessaan toimenpiteitään tai kannanottojaan näihin tahoihin.
Oma-aloitteisen valvontatoiminnan lisäksi tarkastusvaliokunnan tehtäviin kuuluisi muun muassa valtiontaloudellisten kertomusten kä‑
sittely ja valtiontaleuden-va4ventaa-koskevatlainsäädäntöasiat. Tarkastusvaliokunta antai‑
si myös lausunnon valtion talousarvioesityksestä valtiovarainvaliokunnalle. Perustuslain 89 §:n tarkoittamana eduskunnan valiokuntana toimisi edelleen valtiovarainvaliokunta. Valtiovarainvaliokunnan tehtävänä olisi siten vastaisuudessakin hyväksyä valtion henkilöstön palvelussuhteen ehtoja koskeva sopimus, jos sopimuksesta aiheutuu valtiolle eduskunnan hyväksyntää edellyttäviä lisärnenoja.
Pykälän 3 momentissa säädettäisiin tarkastusvaliokunnalle vastaavat tiedonsaantioikeudet kuin nykyisin valtiontilintarkastajilla ja valtiontalouden tarkastusvirastolla on. Ehdotetun säännöksen mukaan tarkastusvaliokunnalla olisi oikeus saada viranomaisilta ja muilta valvontansa kohteina olevilta tehtä‑

vänsä hoitamiseksi tarvitsemansa tiedot. Tiedonsaantioikeus on tehokkaan valvonnan välttämätön edellytys, ja tämän vuoksi tarkastusvaliokunnan tiedonsaantioikeudesta säädettäisiin nimenomaisesti perustuslaissa. Tiedonsaantioikeus kattaisi kaikki valvonta-tehtävän hoitamisen kannalta tarvittavat tie-dot niin valvonnan kohteina olevilta viran-omaisilta kuin yksityisiltäkin tahoilta. Tämän katsotaan tarkoittavan yleistä tiedonsaantioikeutta, joka ei riipu esimerkiksi tietojen tai asiakirjojen salaisuudesta, vaan siitä, mitkä tiedot ovat valvontaa varten tarpeen. Tietojensaantioikeuteen saattaa kuitenkin aiheutua rajoituksia eräistä muista seikoista (ks. PeVM 6/2000 vp ja PeVL 19/2000 vp). Perustuslain 47 § sisältää yleiset säännökset eduskunnan tietojensaantioikeudesta, jotka koskisivat myös tarkastusvaliokuntaa. Perustuslain 90 §:n 3 momentin säännös ulottaisi kuitenkin tarkastusvaliokunnan tiedonsaantioikeuden muita valiokuntia laajemmalle. Tarkastusvaliokunnan tiedonsaannista säädettäisiin myös valtiontalouden tarkastusvirastosta annetun lain 5 ja 6 §:ssä. Tiedonsaantioikeuden kattavasti turvaavan perustus-lain säännöksen vuoksi asian sääntely muissa erityislaeissa ei olisi enää tarpeen lukuun ottamatta eräitä Suomen ja Euroopan yhteisöjen välisten varainsiirtoja.
Tarkastusvaliokuntaan sovellettaisiin perustuslain 50 §:n ja eduskunnan työjärjestyksen 43 §:n säännöksiä eduskunnan toiminnan julkisuudesta.
Tarkastusvaliokunnan tehtäviä, toimintaa, kokoonpanoa ja henkilöstöå—seIvitetäärr-tä--män esityksen yleisperustelujen lisäksi tarkemmin edellä mainitussa eduskunnan puhemiesneuvoston ehdotuksessa.

1.2. Laki valtiontalouden tarkastusvirastosta

3 §. Tarkastusten suorittaminen. Valtiontalouden tarkastusvirastosta annetun lain (676/2000) 3 §:n 4 momentti valiontilintarkastajien ja valtiontalouden tarkastusviraston yhteistyöstä ehdotetaan kumottavaksi. Eduskunnan tarkastusvaliokunta olisi osana valiokuntalaitosta erilaisessa asemassa kuin eduskunnan toimielimenä toimivat valtiontilintarkastajat. Yhteistyötä koskeva säännös otettiin lakiin valtiovarainvaliokunnan ehdotuksesta

22

(VaVM 10/2000 vp), ja se on luonteeltaan lähinnä informatiivinen. Huolimatta perustuslaissa turvatusta valtiontalouden tarkastusviraston riippumattomasta asemasta voisi tarkastusvaliokunta olla vastaisuudessa säännöksessä tarkoitetussa yhteistyössä tarkastusviraston kanssa ilman nimenomaista säännösperustaa.
5 §. Tarkastuskertomus. Pykälän 1 momentissa säädettäisiin valtiontalouden tarkastus-viraston velvollisuudesta antaa tarkastuksista laaditut tarkastuskertomukset tiedoksi tarkastusvaliokunnalle. Nykyisin momentissa säädetään kertomusten antamisesta valtiontilintarkastajille. Tarkastusvaliokunnalla olisi myös tietojensaantioikeus tarkastusvirastolta pykälän 2 momentin nojalla.

13. Laki valtiontilintarkastajain eräistä tarkastus- ja tiedonsaantioikeuksista

Valtiontilintarkastajain eräistä tarkastus- ja tiedonsaantioikeuksista annetussa laissa (630/1988) säädetään valtiontilintarkastajien tarkastus- ja tiedonsaantioikeuksista, jotka koskevat erilaisia valtiontukia, lainoja ja vakuuksia sekä veroja, maksuja ja muita valtion saamisiin kohdistuvia erilaisia helpotuksia samoin kuin valtion määräysvallassa olevia yhtiöitä. Tarkastus- ja tiedonsaantioikeudet koskevat tukien, lainojen ja muiden etuuksien myöntämistä, käyttöä ja valvontaa. Laki säädettiin vuonna 1988 valtiontilintarkastajien toimivaltuuksien turvaamiseksi. Tuolloin valtiontilintarkastajien tiedonsaantioikeus ei ollut turvattu perustuslain tasolla samalla ta-voin laajana kuin nykyisin. Esityksessä pidettiin myös tarpeellisena turvata valtiontilintarkastajille mandollisuus yksityiskohtaiseen tarkastukseen (HE 34/1988 vp).
Lain 1 §:n mukaan valtiontilintarkastajilla on myös oikeus tarkastaa edellä mainitun tuen tai lainansaajan taloutta ja toimintaa muiltakin osin siinä laajuudessa kuin valtion varojen käyttöä koskeva tarkastus sitä edellyttää. Saajaa koskevaa tarkastusta ei kuitenkaan lain mukaan suoriteta silloin, kun tuki tai laina on annettu yksityiselle henkilölle hänen tai hänen perheensä henkilökohtaisiin tarpeisiin tai muutoin hänen kotitaloutensa suoranaiseen tukemiseen.
Lain 2 §:ssä säädetään edellä mainittuja

tarkastuksen kohteita koskevasta valtiontilintarkastajien tiedonsaantioikeudesta. Lain 2 a §:ksi lisättiin vuonna 2000 valtiontalouden tarkastusvirastoa koskevan lainsäädäntöuudistuksen yhteydessä säännös valtion määräysvallassa olevia yhtiöitä koskevasta valtion-tilintarkastajien tiedonsaantioikeudesta. Tuolloin myös kumottiin valtionenemmistöisten osakeyhtiöiden toiminnan tarkastuksesta annettu laki (968/1947). Lain 3 §:ssä säädetään valtiontilintarkastajien ja valtiontilintarkastajien kanslian henkilöstön vaitiolo-velvollisuudesta.
Tarkastusvaliokunnan tietojensaantioikeudesta säädettäisiin perustuslain 90 §:n 3 momentissa. Tarkastusvaliokunnan tietojensaantioikeus ei edellyttäisi asian säätämistä erikseen lailla nyt käsillä olevissa asioissa. Tarkastusvaliokunnan valvontatehtävän ei myöskään ole tarkoitus sisältää yksityiskohtiin ulottuvaa tarkastusta valtiontalouden tarkastusviraston tapaan. Tarkastusvaliokunnan jäsenten vaitiolovelvollisuus järjestyy puolestaan perustuslain 50 §:n, eduskunnan työ-järjestyksen 43 §:n ja rikoslain 38 luvun 1 §:n mukaisesti. Tarkastusvaliokunnan henkilöstön vaitiolovelvollisuudesta säädettäisiin eduskunnan virkamiehistä annetun lain (1197/2003) 22 §:ssä. Näiden seikkojen vuoksi ehdotetaan, että laki valtiontilintarkastajain eräistä tarkastus- ja tiedonsaantioikeuksista kumottaisiin valtiontilintarkastajien toiminnan päättyessä.

1.4.	Laki valtiontilintarkastajien ja valtiontalouden tarkastusviraston oikeudesta tarkastaa eräitä Suomen ja Euroopan yhteisöjen välisiä varainsiirtoja

Valtiontilintarkastajien ja valtiontalouden tarkastusviraston oikeudesta tarkastaa eräitä Suomen ja Euroopan yhteisöjen välisiä varainsiirtoja annetulla lailla (353/1995) laajennettiin valtiontalouden tarkastusviraston toimivaltuuksia siten, että Suomen tarkastus-järjestelmä täytti Euroopan unionin jäsenyydestä johtuvat vaatimukset silloinkin, kun Euroopan yhteisöjen myöntämä tuki annetaan suoraan saajalle ilman valtion viranomaistoimia tai kun Suomesta suoritetaan maksuja Euroopan yhteisöille valtion viran-omaisten ohi. Samalla vastaavat toimivaltuu-

23

det ulotettiin myös valtiontilintarkastajiin, sillä valtiontalouden valvontajärjestelmässä valtiontilintarkastajien ja valtiontalouden tarkastusviraston toimivaltuudet on pääsääntöisesti säädetty toisiaan vastaaviksi.
Valtiontilintarkastajat eivät ole yksityiskohtaista tilintarkastusta suorittava toimielin. Tämän vuoksi ainoana varsinaisena tilintarkastusviranomaisena valtiontalouden tarkastusvirasto toimiikin Euroopan yhteisöjen tilintarkastustuomioistuimen kansallisena yhteistyöviranomaisena Suomessa.
Tarkastusvaliokunnan ja valtiontalouden tarkastusviraston toimivallasta edellä mainittujen Suomen ja Euroopan unionin välisten varainsiirtojen osalta on edelleen tarpeellista säätää erillislailla, sillä perustuslain 90 §:ään ja valtiontalouden tarkastusvirastosta annettuun lakiin perustuvat valtuudet ulottuvat vain valtion taloudenhoitoon. Luonteeltaan yleiseen valvontaan kohdentuvien tarkastus-valiokunnan tehtävien vuoksi valiokunnalle ei kuitenkaan ole tarpeen osoittaa tarkastus-oikeutta mainittuihin varainsiirtoihin. Tämän vuoksi nykyisen lain nimikettä ja eräitä säännöksiä ehdotetaan tarkistettaviksi.
Lain nimike. Lain nimike ehdotetaan muutettavaksi siten, että siitä poistetaan maininta valtiontilintarkastajien tarkastusoikeudesta. Nimikkeessä mainittaisiin siten vain valtion-talouden tarkastusviraston oikeus tarkastaa edellä mainittuja varainsiirtoja. Tätä puoltaa tarkastusviraston asema Euroopan yhteisöjen tilintarkastustuomioistuimen kansallisena yhteistyöviranornaisena. Lain nimikkeen yleisenä tarkoituksena on kuvata lain pääasiallista sisältöä. Ehdotettu nimikkeen muutos ei estäisi sitä, että laissa säädettäisiin lisäksi tarkastusvaliokunnan valvontaoikeudesta ja tiedonsaantioikeudesta.
2 §. Toimivalta. Valtiontilintarkastajien toiminnan päättyessä pykälän 1 momentista poistettaisiin maininta valtiontilintarkastajien toimivallasta tarkastaa laissa säädettyjä Suo-men ja Euroopan yhteisöjen välisiä varainsiirtoj a.
Samoin pykälän 2 momentista poistettaisiin maininta valtiontilintarkastajien tarkastusoikeudesta tarkastettavien tiloissa sekä heille annettavasta virka-avusta.
Pykälään ehdotetaan otettavaksi uusi 3 momentti tarkastusvaliokunnan oikeudesta valvoa I momentissa tarkoitettuja varainsiir‑

toja. Säännöksellä turvattaisiin tarkastusvaliokunnan muodollinen toimivalta valvoa mainittuja varainsiirtoja. Edellä esitetyistä syistä tarkastusvaliokunnan toimivalta ei muutoin ulottuisi näihin varainsiirtoihin. Varsinaisia tarkastusoikeuksia valiokunta ei tehtävän luonteensa vuoksi tarvitsisi. Momentissa viitattaisiin 1 momentissa tarkoitettuihin varainsiirtoihin lain 1 §:n sijasta. Näin valiokunnan toimivalta ulottuisi varainsiirron saajan ohella valvonnan edellyttämässä laajuudessa myös muihin varainsiirtojen kanssa tekemisissä oleviin tahoihin.
3 §. Tietojensaantioikeus. Pykälän 1-3 momenteista poistettaisiin maininta valtiontilintarkastajien tiedonsaantioikeudesta. Lisäksi 1 momentista poistettaisiin salassapitosäännösten ehdottomaan syrjäytymiseen viittaava ilmaisu eduskunnan perustuslakivaliokunnan aikaisemman kannan mukaisesti (PeVM 6/2000 vp ja PeVL 19/2000 vp).
Pykälään ehdotetaan otettavaksi uusi 4 momentti tarkastusvaliokunnan tiedonsaantioikeudesta. Edellä esitetyistä syistä valio-kunnan tiedonsaantioikeus ei ulottuisi näihin varainsiirtoihin ilman nimenomaista sääntelyä.
5 §. Suhde muuhun lainsäädäntöön. Pykälässä ehdotetaan mainittavaksi tarkastusvaliokunta valtiontilintarkastajien sijasta. Laissa säädetyssä tarkastusvaliokunnan valvonta-toimessa tulisi siten noudattaa, mitä muussa lainsäädännössä säädetään tarkastusvaliokunnan toiminnasta ja menettel y i sta.

1.5. Laki valtion liikelaitoksista

15 §. Tilintarkastus. Valtion liikelaitoksista annetun lain (1185/2002) 15 §:n 5 momentista ehdotetaan poistettavaksi maininta valtion-tilintarkastajien valvonnasta. Säännös on luonteeltaan informatiivinen. Vaikka laissa ei säädettäisikään vastaavalla tavalla tarkastus-valiokunnan valvonnasta, olisi silti selvää, et-tä perustuslain 90 §:ssä säädetty tarkastusvaliokunnan valvonnan ala ulottuisi valtion liikelaitoksiin ja liikelaitoskonserneihin.

1.6. Laki valtion vakuusrahastosta

7 §. Tilinpäätös ja tilintarkastus. Valtion vakuusrahastosta annetun lain (379/1992) 7 §:ään lisättiin vuonna 1993 valtiontilintarkas-

24

tajien ja valtiontalouden tarkastusviraston tarkastusoikeutta koskeva uusi 5 momentti (857/1993). Oikeutta pidettiin tärkeänä muun muassa siksi, että valtiontilintarkastajien tarkastusoikeudet eivät ulottuneet eduskunnan vastattavina oleviin rahastoihin. Valtion vakuusrahasto siirrettiin vuonna 1996 valtio-neuvoston alaisuuteen, joten tarkastusoikeuden nimenomainen sääntely ei ole enää tar-peen valtiontilintarkastajien osalta. Säännös ei ole myöskään tarpeen tarkastusvaliokunnan valvonta- ja tiedonsaantioikeuden kannalta, joka määräytyy perustuslain 90 §:n mukaisesti ja joka ulottuu kaikkiin valtion rahastoihin. Momentista ehdotetaan poistettavaksi maininta valtiontilintarkastajien tarkastusoikeudesta.
18 §. Salassa pidettävien tietojen luovuttaminen. Valtiontilintarkastajille ja valtiontalouden tarkastusvirastolle säädettiin edellä mainitun lainmuutoksen yhteydessä myös oikeus tiedonsaantiin pykälän 2 momentissa. Momentista ehdotetaan tarpeettomana poistettavaksi maininta valtiontilintarkastajien tiedonsaantioikeudesta edellä todetuista syistä.

1.7. Laki maatalouden interventiorahastosta

8 §. Tilintarkastus. Maatalouden interven‑
tiorahastosta annetulla lailla (1206/1994) perustettiin talousarvion ulkopuolinen rahasto. Pykälän 2 momentin mukaan rahasto on valtiontilintarkastajien ja valtiontalouden tarkastusviraston alainen. Momentista ehdotetaan poistettavaksi maininta valtiontilintarkastajista. Tarkastusvaliokunnan oikeudesta valvontaan ja tiedonsaantiin ei ole tarpeen säätää laissa nimenomaisesti, sillä asiasta säädetään perustuslain 90 §:ssä.

1.8. Muut esitykseen liittyvät lait

Valtiontilintarkastajista ja valtiontilintarkastajien kansliasta säädetään useissa hallintoa koskevissa laeissa. Valtiontilintarkastajien toiminnan päättyessä näistä laeista on poistettava valtiontilintarkastajia tai valtiontilintarkastajien kansliaa koskevat maininnat. Esityksessä ehdotetaan tarkistettavaksi arkis‑
tolain (831/1994) 1 §:n 2 momenttia, valtion virkamieslain (750/1994) 3 §:n 1 momenttia

ja 65 §:n 2 momenttia, turvallisuusselvityksistä annetun lain (177/2002) 4 §:n 1 momentin 2 kohtaa, yhteistoiminnasta valtion virastoissa ja laitoksissa annetun lain (651/1988) 2 §:n 2 momenttia sekä valtion maksuperustelain (150/1992)1 §:n 3 momenttia ja 10 §:ää. Ehdotetut poistot eivät merkitsisi aukkoa sääntelyyn, sillä asiassa tulisi vastaisuudessa sovellettavaksi eduskuntaa tai eduskunnan kansliaa koskeva säännös kulloisenkin asian sisällöstä riippuen.

2. Tarkemmat säännökset ja määräykset

Valtiontilintarkastajien lakkauttaminen ja tarkastusvaliokunnan perustaminen edellyttävät muutettaviksi eräitä eduskunnan toimintaan liittyviä säännöksiä ja määräyksiä. Näistä muutoksista on laadittu tämän esityksen kanssa yhdessä käsiteltävä puhemiesneuvoston ehdotus. Se sisältää muun muassa ehdotukset eduskunnan työjärjestyksen muuttamisesta, valtiontilintarkastajien johtosäännön kumoamisesta sekä eduskunnan kirjaston johtosäännön ja eduskunnan tilisäännön muuttamisesta.
Tarkastusvaliokunnan perustaminen edellyttää myös muutettavaksi eduskunnan puhemiesneuvoston hyväksymiä yleisohjeita erikoisvaliokuntien pääasiallisista tehtävistä (hyväksytty 25.2.2000). Ohjeissa määritellään kunkin erikoisvaliokunnan toimiala ja tehtävät. Ohjeissa on tarkoitus määritellä tarkastusvaliokunnan toimiala seuraavasti: "Tarkastusvaliokunta valvoo valtion taloudenhoidon laillisuutta ja tarkoituksenmukaisuutta sekä valtion talousarvion noudattamista keskittyen valtiontalouden yleiseen tilaan ja hoitoon sekä sellaisiin kysymyksiin, joiden saattaminen eduskunnan tietoon on perusteltua. Tarkastusvaliokunta saattaa eduskunnan tietoon merkittävät valvontahavaintonsa (PL 90 §:n 1 mom)." Toimialan määrittelyn lisäksi ohjeissa määrättäisiin tarkemmin tarkastusvaliokunnan tehtävät. Ohjeita tarkistettaisiin lisäksi siten, että valtiovarainvaliokunnan hallinto- ja tarkastusjaoston tehtävät siirrettäisiin uudelle tarkastusvaliokunnalle. Ohjeissa myös määrättäisiin, että tarkastus-valiokunnan puheenjohtajan on ilmoitettava hyvissä ajoin puhemiesneuvostolle valiokunnan aikomuksesta omasta aloitteestaan val-

25

mistella mietintö täysistuntokäsittelyä varten.
3.	Voimaantulo
Tarkoitus on, että uusi tarkastusvaliokunta aloittaisi toimintansa vaalikauden 2007-2010 alkaessa. Valtiontilintarkastajien toimikausi päättyisi kuluvan vaalikauden lopussa. Lait ehdotetaan tuleviksi voimaan siten, että tarkastusvaliokunta voitaisiin asettaa vaalikauden ensimmäisillä valtiopäivillä.
Eduskunnan toimikausi alkaa perustuslain 24 §:n 2 momentin mukaan, kun eduskunta-vaalien tulos on vahvistettu. Lait voisivat siten tulla voimaan aikaisintaan tuon ajankohdan jälkeen.

4.	Sääit misjärjestys

Koska 1. lakiehdotus koskee perustuslain muuttamista, se on käsiteltävä perustuslain 73 §:sså säädetyssä järjestyksessä. Muut lakiehdotukset sisältävät vain 1. lakiehdotuksesta johtuvia tarkistuksia voimassa olevaan lainsäädäntöön, ja ne voidaan käsitellä tavallisen lain säätämisjärjestyksessä.
Lait ehdotetaan tuleviksi voimaan vuoden 2007 valtiopäivien alusta, kuten eduskunnan puhemiesneuvosto on esityksen valmistelua koskeneessa 15.4.2005 tehdyssä päätökses-

sään edellyttänyt. Tämä puolestaan edellyttäisi 1. lakiehdotuksen säätämistä perustus-lain 73 §:n 2 momentin mukaisessa nopeutetussa menettelyssä. Perustuslakivaliokunta otti perustuslain edellisen eduskunnassa käsiteltävänä olleen muutosesityksen yhteydessä kantaa perustuslain muutosten säätämisjärjestykseen (PeVM 5/2005 vp). Perustuslain suhteelliseen pysyvyyteen ja valtio-oikeudelliseen asemaan liittyvien näkökohtien vuoksi valiokunta piti tärkeänä, että perustuslain tekstin muutokset käsitellään pää-säännön mukaan perustuslain 73 §:n 1 mornentin mukaisessa niin sanotussa normaalissa perustuslainsäätämisjärjestyksessä.
reellistä säätämisjärjestystä ei valiokunnan mielestä tulisi käyttää, ellei perustuslain sanamuodon kiireelliselle muuttamiselle on poikkeuksellisesti välttämätöntä tarvetta.
Jos I. lakiehdotus käsiteltäisiin normaalissa perustuslainsäätämisjärjestyksessä, tulisi päätettäväksi myös se, valitaanko vaalikauden ensimmäisillä valtiopäivillä vielä valtiontilintarkastajat lyhyeksi toimikaudeksi ennen uuden tarkastusvaliokunnan perustamista.

Edellä esitetyn perusteella annetaan Eduskunnan hyväksyttäviksi seuraavat lakiehdotukset:

26

Lakiehdotukset
1.
Laki

Suomen perustuslain 35 ja 90 §:n muuttamisesta

Eduskunnan päätöksen mukaisesti, joka on tehty perustuslain 73 §:ssä säädetyllä tavalla, muutetaan Suomen perustuslain 35 §:n 1 momentti sekä 90 §:n 1 ja 3 momentti seuraavasti:

35§
Eduskunnan valiokunnat

Eduskunta asettaa vaalikaudekseen suuren valiokunnan sekä perustuslakivaliokunnan, ulkoasiainvaliokunnan, valtiovarainvaliokunnan, tarkastusvaliokunnan ja eduskunnan työjärjestyksessä säädetyt muut pysyvät valiokunnat. Eduskunta voi lisäksi asettaa tila-päisen valiokunnan valmistelemaan tai tutkimaan erityistä asiaa.

90 §
Valtiontalouden valvonta ja tarkastus

Eduskunta valvoo valtion taloudenhoitoa ja valtion talousarvion noudattamista. Tätä varten eduskunnassa on tarkastusvaliokunta, jonka tulee saattaa eduskunnan tietoon merkittävät valvontahavaintonsa.

Tarkastusvaliokunnalla ja valtiontalouden tarkastusvirastolla on oikeus saada viran-omaisilta ja muilta valvontansa kohteina olevilta tehtävänsä hoitamiseksi tarvitsemansa tiedot.

Tämä laki tulee voimaan	päivänä kuuta 20 .

27

2.
Laki
valtiontalouden tarkastusvirastosta annetun lain 5 §:n muuttamisesta

Eduskunnan päätöksen mukaisesti
kumotaan valtiontalouden tarkastusvirastosta 14 päivänä heinäkuuta 2000 annetun lain (676/2000) 3 §:n 4 momentti sekä
muutetaan lain 5 § seuraavasti:

5§
Tarkastuskertomus
Tarkastusvirasto antaa tarkastuksesta laadi-tun tarkastuskertomuksen tiedoksi ja tarvittavia toimenpiteitä varten tarkastetulle ja ministeriölle, jonka toimialalle tarkastettu kuu-luu, sekä tiedoksi eduskunnan tarkastusvaliokunnalle ja valtiovarainministeriölle. Tarkastetun ja ministeriön, jonka toimialalle tarkastettu kuuluu, on ilmoitettava tarkastusvirastolle, mihin toimenpiteisiin tarkastuskertomuksessa esitettyjen huomautusten johdosta on ryhdytty.
Salassapitoa koskevat säännökset eivät ole esteenä tarkastuskertomuksen antamiselle tarkastetulle viranomaiselle ja muille 1 mo-

mentissa tarkoitetuille viranomaisille. Muulle tarkastetulle kuin viranomaiselle salassa pidettäviä tietoja voidaan antaa siltä osin kuin tällä olisi viranomaisen toiminnan julkisuudesta annetun lain (621/1999) tai muun lain nojalla oikeus saada kertomukseen sisältyviä tietoja. Tarkastusvirasto voi myös antaa tarkastusta suoritettaessa saatuja salassa pidettäviä asiakirjoja ja muita tietoja näille viran-omaisille ja eduskunnan asianomaiselle valiokunnalle, jos se on tarpeen tarkastushavaintojen edellyttämien toimenpiteiden suorittamiseksi tai muutoin niiden tehtävän hoi-don kannalta perusteltua.

Tämä laki tulee voimaan	päivänä kuuta 20

3.
Laki
valtiontilintarkastajain eräistä tarkastus- ja tiedonsaantioikeuksista annetun lain kumoami‑
sesta
Eduskunnan päätöksen mukaisesti säädetään:

§
Tä11ä lailla kumotaan valtiontilintarkastajain eräistä tarkastus- ja tiedonsaantioikeuksista 1 päivänä heinäkuuta 1988 annettu laki (630/1988) siihen myöhemmin tehtyine muu-

toksineen.
2§
Tämä laki tulee voimaan	päivänä kuuta 20

28
4.
Laki
valtiontilintarkastajien ja valtiontalouden tarkastusviraston oikeudesta tarkastaa eräitä
Suomen ja Euroopan yhteisöjen välisiä varainsiirtoja annetun lain muuttamisesta
Eduskunnan päätöksen mukaisesti
muutetaan valtiontilintarkastajien ja valtiontalouden tarkastusviraston oikeudesta tarkastaa eräitä Suomen ja Euroopan yhteisöjen välisiä varainsiirtoja 17 päivänä maaliskuuta 1995 annetun lain (353/1995) nimike sekä 2, 3 ja 5 § seuraavasti:

Laki
valtiontalouden tarkastusviraston oikeudes‑
ta tarkastaa eräitä Suomen ja Euroopan yh‑
teisöjen välisiä varainsiirtoja
2§
Toimivalta

Valtiontalouden tarkastusvirastolla on oikeus tarkastaa 1 §:ssä tarkoitettuja varainsiirtoja ja niiden käyttöä sekä valvontaa ja tarkastuksen edellyttämässä laajuudessa myös varainsiirron välittäjän, myöntäjän ja saajan tai maksajan taikka sen, jonka käyttöön varainsiirron saaja on siirtänyt saamiaan varoja, taloutta ja toimintaa.
Valtiontalouden tarkastusvirastolla on oikeus tarkastaa 1 §:ssä tarkoitettuja varainsiirtoja varojensaajien tai maksuvelvollisten tiloissa, ja tarkastettavat ovat velvollisia avustamaan tarkastuksen toimittajaa. Valtiontalouden tarkastusvirasto voi käyttää tarkastuksen toimittamisessa apunaan asiantuntijoita.
Eduskunnan tarkastusvaliokunnalla on oikeus valvoa 1 momentissa tarkoitettuja varainsiirtoja.
3§
Tietojensaantioikeus
Tarkastettavat ovat velvollisia antamaan ilman aiheetonta viivytystä valtiontalouden tarkastusvirastolle sen pyytämät tarkastuksen

kannalta tarpeelliset tiedot, selvitykset, asia-kirjat ja tallenteet.
Valtiontalouden tarkastusvirastolla on oikeus saada tarkastettavan tilintarkastajalta kaikki ne tässä laissa tarkoitetun tarkastuksen kannalta tarpeelliset tarkastettavaa koskevat tiedot, asiakirjat, muut tallenteet ja jäljennökset, jotka tilintarkastajalla on hallussaan, samoin kuin jäljennökset tilintarkastajan laatimista muistioista, pöytäkirjoista ja muista tilintarkastuksessa laadituista tarkastettavan toimintaa koskevista asiakirjoista.
Valtion, kuntayhtymän ja kunnan sekä seurakunnan viranomaiset ovat velvollisia antamaan valtiontalouden tarkastusvirastolle tässä laissa säädetyn tietojensaanti- ja tarkastus-oikeuden toteuttamiseksi tarpeellista virka-apua sekä antamaan tarkastettavaa koskevat tarkastuksen kannalta tarpeelliset tiedot, asiakirjat ja muut tallenteet sekä selvitykset.
Eduskunnan tarkastusvaliokunnalla on oikeus saada valvonnan kannalta tarpeelliset 1-3 momentissa tarkoitetut tiedot.
5§
Suhde muuhun lainsäädäntöön
Tämän lain mukaista valvontaa ja tarkastusta suoritettaessa noudatetaan muutoin, mitä muualla laissa säädetään eduskunnan tarkastusvaliokunnasta ja valtiontalouden tarkastusvirastosta.
Tämä laki tulee voimaan	päivänä kuuta 20 .

29

Tilinpäätös ja tilintarkastus

Salassa pidettävien tietojen luovuttaminen

tiön tai muun yhteisön taikka säätiön taloutta ja toimintaa sen selvittämiseksi, ovatko tuen ja rahoituksen saamiseksi annetut tiedot oikeat ja riittävät sekä onko tukea ja rahoitusta asianmukaisesti käytetty annettuun tarkoitukseen. Sama koskee myös sitä, jonka käyttöön saaja on edellä mainittua tukea ja rahoitusta siirtänyt. Tarkastuksessa tarvittavien tietojen

5.
Laki
valtion Iiikelaitoksista annetun lain 15 §:n muuttamisesta
Eduskunnan päätöksen mukaisesti
muutetaan valtion liikelaitoksista 20 päivänä joulukuuta 2002 annetun lain (1185/2002) 15 §:n 5 momentti seuraavasti:
15 §	liikelaitosten ja Iiikelaitoskonsernien toimintaa.
Tilintarkastus
Tämä laki tulee voimaan	päivänä Valtiontalouden tarkastusvirasto tarkastaa kuuta 20
6.
Laki
valtion vakuusrahastosta annetun lain 7 ja 18 §:n muuttamisesta

Eduskunnan päätöksen mukaisesti
muutetaan valtion vakuusrahastosta 30 päivänä huhtikuuta 1992 annetun lain (379/1992) 7 §:n 5 momentti ja 18 §:n 2 momentti, sellaisina kuin ne ovat, 7 §:n 5 momentti laissa 245/i996 ja .18 §:n 2 momentti laissa 640/1999, seuraavasti:
7 §	saamiseksi tarkastusvirastolla on oikeus saada virka-apua rahoitustarkastukselta.
18§
Valtiontalouden tarkastusvirastolla on oi‑
keus tarkastaa rahastoa samoin kuin tämän
lain mukaista tukea ja rahoitusta saaneen 	
pankin, vakuusrahaston, omaisuudenhoitoyh- Viranomaisten toiminnan julkisuudesta annetussa laissa (621/1999) säädetyn salassapitovelvollisuuden estämättä Valtion vakuusrahaston valtuuston jäsen, tilintarkastaja ja rahaston tehtäviä hoitava ministeriön virka-mies taikka näiden toimeksiannosta tehtävää suorittava henkilö saa antaa tehtävässään saamiaan tietoja yksityisen tai yhteisön taloudellisesta asemasta, yksityisen henkilö‑

30
kohtaisista oloista taikka liike- tai ammat- tämiseksi.
tisalaisuudesta valtioneuvoston yleisistunnolle sen käsitellessä pankkien tukitoimia, valti‑
ontalouden tarkastusvirastolle sekä syyttäjä-	Tämä laki tulee voimaan	päivänä ja esitutkintaviranomaiselle rikoksen selvit- kuuta 20
7.
Laki
maatalouden interventiorahastosta annetun lain 8 §:n muuttamisesta

Eduskunnan päätöksen mukaisesti
muutetaan maatalouden interventiorahastosta 16 päivänä joulukuuta 1994 annetun lain (1206/1994) 8 §:n 2 momentti seuraavasti:
8 §	ton tarkastuksen alainen. Tilintarkastus
Tämä laki tulee voimaan	päivänä Rahasto on valtiontalouden tarkastusviras- kuuta 20
8.
Laki
arkistolain 1 §:n muuttamisesta
Eduskunnan päätöksen mukaisesti
muutetaan 23 päivänä syyskuuta 1994 annetun arkistolain (831/1994) 1 §:n 2 momentti, sellaisena kuin se on laissa 718/2000, seuraavasti:
1 §	sekä 8 §:n 1 ja 2 mornenttia.

Eduskuntaan, eduskunnan oikeusasiamie‑
hen kansliaan ja valtiontalouden tarkastusvi-	Tämä laki tulee voimaan	päivänä rastoon sovelletaan kuitenkin vain 6 ja 7 §:ää kuuta 20 .

31

9.
Laki

valtion virkamieslain 3 ja 65 §:n muuttamisesta

Eduskunnan päätöksen mukaan
muutetaan 19 päivänä elokuuta 1994 annetun valtion virkamieslain (750/1994) 3 §:n 1 momentti ja 65 §:n 2 momentti, sellaisina kuin ne ovat laissa 719/2000, seuraavasti:

3§
Tätä lakia ei sovelleta eduskunnan oikeusasiamieheen ja apulaisoikeusasiamiehiin eikä eduskunnan, tasavallan presidentin kanslian, eduskunnan oikeusasiamiehen kanslian ja valtiontalouden tarkastusviraston virkamiehiin eikä myöskään Suomen Pankin ja Kansaneläkelaitoksen virkamiehiin ja toimihenkilöihin, ellei laissa toisin säädetä.

65 §
Virkamies katsotaan niin ikään eronneeksi valtion virasta siitä ajankohdasta, josta hänet on nimitetty eduskunnan kanslian, eduskunnan oikeusasiamiehen kanslian tai valtiontalouden tarkastusviraston virkaan.
Tämä laki tulee voimaan	päivänä kuuta 20

10.
Laki
turvallisuusselvityksistä annetun lain 4 §:n muuttamisesta

Eduskunnan päätöksen mukaisesti
muutetaan turvallisuusselvityksistä 8 päivänä maaliskuuta 2002 annetun lain (177/2002) 4 §:n 1 momentin 2 kohta seuraavasti:

4§
Hakija
Perusmuotoisen turvallisuusselvityksen tekemistä voivat hakea:

2) eduskunnan kansliatoimikunta, eduskunnan oikeusasiamies ja valtiontalouden tarkastusvirasto;
Tämä laki tulee voimaan	päivänä kuuta 20 .

2§
Soveltamisala

32
11.
Laki
yhteistoiminnasta valtion virastoissa ja laitoksissa annetun lain 2 §:n muuttamisesta

Eduskunnan päätöksen mukaan
muutetaan 1 päivänä heinäkuuta 1988 yhteistoiminnasta valtion virastoissa ja laitoksissa annetun lain (651/1988) 2 §:n 2 momentti, sellaisena kuin se on laissa 720/2000, seuraavasti:

louden tarkastusvirastossa eikä Suomen Pan-kissa ja Kansaneläkelaitoksessa. Tasavallan presidentin toimintaan ei sovelleta 15 a §:n säännöksiä.

Lakia ei sovelleta eduskunnan kansliassa,
tasavallan presidentin kansliassa ja eduskun-	Tämä laki tulee voimaan	päivänä nan oikeusasiamiehen kansliassa, valtionta- kuuta 20
12.
Laki

valtion maksuperustelain 1 ja 10 §:n muuttamisesta

Eduskunnan päätöksen mukaan
muutetaan 21 päivänä helmikuuta 1992 annetun valtion maksuperustelain (150/1992) 1 §:n 3 momentti ja 10 §, sellaisina kuin ne ovat laissa 721/2000, seuraavasti:
§	10§
Lain soveltamisala	Erityiset virastot ja laitokset

	Eduskunnan kanslia, tasavallan presidentin
Tämä laki koskee myös tasavallan presi- kanslia, eduskunnan oikeusasiamiehen kansdentin kansliaa, eduskunnan kansliaa ja edus- lia, valtiontalouden tarkastusvirasto, oikeus-kunnan oikeusasiamiehen kansliaa samoin kanslerinvirasto sekä Suomen Pankki ja Kan-kuin valtiontalouden tarkastusvirastoa.	saneläkelaitos määräävät itse maksuistaan.

Tämä laki tulee voimaan	päivänä kuuta 20 .

Ehdotus
35 §
Eduskunnan valiokunnat

33
Liite Rinnakkaistekstit
1.
Laki
Suomen perustuslain 35 ja 90 §:n muuttamisesta
Eduskunnan päätöksen mukaisesti, joka on tehty perustuslain 73 §:ssä säädetyllä tavalla, muutetaan Suomen perustuslain 35 §:n 1 momentti sekä 90 §:n 1 ja 3 momentti seuraavasti:

Voimassa oleva laki
35 § Eduskunnan valiokunnat

Eduskunta asettaa vaalikaudekseen suuren valiokunnan sekä perustuslakivaliokunnan, ulkoasiainvaliokunnan, valtiovarainvaliokunnan ja eduskunnan työjärjestyksessä säädetyt muut pysyvät valiokunnat. Eduskunta voi lisäksi asettaa tilapäisen valiokunnan valmistelemaan tai tutkimaan erityistä asiaa.
90 §
Valtiontalouden valvonta ja tarkastus

Eduskunta valvoo valtion taloudenhoitoa ja valtion talousarvion noudattamista. Tätä varten eduskunta valitsee keskuudestaan valtiontilintarkastaj at.

Valtiontilintarkastajilla ja valtiontalouden tarkastusvirastolla on oikeus saada viran-omaisilta ja muilta valvontansa kohteina olevilta tehtävänsä hoitamiseksi tarvitsemansa tiedot.

Eduskunta asettaa vaalikaudekseen suuren valiokunnan sekä perustuslakivaliokunnan, ulkoasiainvaliokunnan, valtiovarainvaliokunnan, tarkastusvaliokunnan ja eduskunnan työjärjestyksessä säädetyt muut pysyvät valiokunnat. Eduskunta voi lisäksi asettaa tilapäisen valiokunnan valmistelemaan tai tutkimaan erityistä asiaa.
90 §
Valtiontalouden valvonta ja tarkastus

Eduskunta valvoo valtion taloudenhoitoa ja valtion talousarvion noudattamista. Tätä varten eduskunnassa on tarkastusvaliokunta, jonka tulee saattaa eduskunnan tietoon merkittävät valvontahavaintonsa.

Tarkastusvaliokunnalla ja valtiontalouden tarkastusvirastolla on oikeus saada viran-omaisilta ja muilta valvontansa kohteina olevilta tehtävänsä hoitamiseksi tarvitsemansa tiedot.

Tämä laki tulee voimaan	päivänä kuuta 20 .

34
2.
Laki
valtiontalouden tarkastusvirastosta annetun lain 5 §:n muuttamisesta

Eduskunnan päätöksen mukaisesti
kumotaan valtiontalouden tarkastusvirastosta 14 päivänä heinäkuuta 2000 annetun lain (676/2000) 3 §:n 4 momentti sekä
muutetaan lain 5 § seuraavasti:

Voimassa oleva laki	Ehdotus
3§

Tarkastusten suorittaminen
Valtiontalouden tarkastusvirasto voi toimia yhteistyössä valtiontilintarkastajien kanssa.
5§
Tarkastuskertomus
Tarkastusvirasto antaa tarkastuksesta laaditun tarkastuskertomuksen tiedoksi ja tarvittavia toimenpiteitä varten tarkastetulle ja ministeriölle, jonka toimialalle tarkastettu kuuluu, sekä tiedoksi valtiontilintarkastajille ja valtiovarainministeriölle. Tarkastetun ja ministeriön, jonka toimialalle tarkastettu kuuluu, on ilmoitettava tarkastusvirastolle, mihin toimenpiteisiin tarkastuskertomuksessa esitettyjen huomautusten johdosta on ryhdytty.
Salassapitoa koskevat säännökset eivät ole esteenä tarkastuskertomuksen antamiselle tarkastetulle viranomaiselle ja muille 1 momentissa tarkoitetuille viranomaisille. Muulle tarkastetulle kuin viranomaiselle salassa pidettäviä tietoja voidaan antaa siltä osin kuin tällä olisi viranomaisen toiminnan julkisuudesta annetun lain (621/1999) tai muun lain nojalla oikeus saada kertomukseen sisältyviä tietoja. Tarkastusvirasto voi myös antaa tarkastusta suoritettaessa saatuja salassa pidettäviä asiakirjoja ja muita tietoja näil‑

(kumotaan)
5§
Tarkastuskertomus
Tarkastusvirasto antaa tarkastuksesta laaditun tarkastuskertomuksen tiedoksi ja tarvittavia toimenpiteitä varten tarkastetulle ja ministeriölle, jonka toimialalle tarkastettu kuuluu, sekä tiedoksi eduskunnan tarkastusvaliokunnalle ja valtiovarainministeriölle. Tarkastetun ja ministeriön, jonka toimialalle tarkastettu kuuluu, on ilmoitettava tarkastusvirastolle, mihin toimenpiteisiin tarkastuskertomuksessa esitettyjen huomautusten johdosta on ryhdytty.
Salassapitoa koskevat säännökset eivät ole esteenä tarkastuskertomuksen antamiselle tarkastetulle viranomaiselle ja muille 1 momentissa tarkoitetuille viranomaisille. Muulle tarkastetulle kuin viranomaiselle salassa pidettäviä tietoja voidaan antaa siltä osin kuin tällä olisi viranomaisen toiminnan julkisuudesta annetun lain (621/1999) tai muun lain nojalla oikeus saada kertomukseen sisältyviä tietoja. Tarkastusvirasto voi myös antaa tarkastusta suoritettaessa saatuja salassa pidettäviä asiakirjoja ja muita tietoja näil-

35

3.

(kumotaan)

Voimassa oleva laki	Ehdotus
le viranomaisille ja eduskunnan asianomai- le viranomaisille ja eduskunnan asianomaiselle valiokunnalle, jos se on tarpeen tarkas- selle valiokunnalle, jos se on tarpeen tarkastushavaintojen edellyttämien toimenpiteiden tushavaintojen edellyttämien toimenpiteiden
suorittamiseksi tai muutoin niiden tehtävän	suorittamiseksi tai muutoin niiden tehtävän
hoidon kannalta perusteltua.	hoidon kannalta perusteltua.

Tämä laki tulee voimaan	päivänä kuuta 20
Laki

valtiontilintarkastajain eräistä tarkastus- ja tiedonsaantioikeuksista annetun lain kumoami‑
sesta

Eduskunnan päätöksen mukaisesti säädetään: Voimassa oleva laki	Ehdotus
§
Tällä lailla kumotaan valtiontilintarkastafain eräistä tarkastus- ja tiedonsaantioikeuksista 1 päivänä heinäkuuta 1988 annettu laki (630/1988) siihen myöhemmin tehtyine muutoksineen.

2§
Tämä laki tulee voimaan	päivänä kuuta 20 .

36 4.
Laki
valtiontilintarkastajien ja valtiontalouden tarkastusviraston oikeudesta tarkastaa eräitä
Suomen ja Euroopan yhteisöjen välisiä varainsiirtoja annetun lain muuttamisesta

Eduskunnan päätöksen mukaisesti
muutetaan valtiontilintarkastajien ja valtiontalouden tarkastusviraston oikeudesta tarkastaa eräitä Suomen ja Euroopan yhteisöjen välisiä varainsiirtoja 17 päivänä maaliskuuta 1995 annetun lain (353/1995) nimike sekä 2, 3 ja 5 § seuraavasti:

Voimassa oleva laki	Ehdotus
Laki	Laki

valtiontilintarkastajien ja valtiontalouden	valtiontalouden tarkastusviraston oikeu‑
tarkastusviraston oikeudesta tarkastaa	desta tarkastaa eräitä Suomen ja Euroo‑
eräitä Suomen ja Euroopan yhteisöjen väli-	pan yhteisöjen välisiä varainsiirtoja siä varainsiirtoja
2§	2§

Toimivalta

Valtiontilintarkastajilla ja valtiontalouden tarkastusvirastolla on oikeus tarkastaa 1 §:ssä tarkoitettuja varainsiirtoja ja niiden käyttöä sekä valvontaa ja tarkastuksen edellyttämässä laajuudessa myös varainsiirron välittäjän, myöntäjän ja saajan tai maksajan taikka sen, jonka käyttöön varainsiirron saa-ja on siirtänyt saamiaan varoja, taloutta ja toimintaa.
Valtiontilintarkastajilla ja valtiontalouden tarkastusvirastolla on oikeus tarkastaa 1 §:ssä tarkoitettuja varainsiirtoja varojensaajien tai maksuvelvollisten tiloissa, ja tarkastettavat ovat velvollisia avustamaan tarkastuksen toimittajaa. Valtiontilintarkastajat ja valtiontalouden tarkastusvirasto voivat käyttää tarkastuksen toimittamisessa apunaan asiantuntijoita.

Toimivalta

Valtiontalouden tarkastusvirastolla on oikeus tarkastaa 1 §:ssä tarkoitettuja varainsiirtoja ja niiden käyttöä sekä valvontaa ja tarkastuksen edellyttämässä laajuudessa myös varainsiirron välittäjän, myöntäjän ja saajan tai maksajan taikka sen, jonka käyttöön varainsiirron saaja on siirtänyt saamiaan varoja, taloutta ja toimintaa.

Valtiontalouden tarkastusvirastolla on oikeus tarkastaa 1 §:ssä tarkoitettuja varainsiirtoja varojensaajion tai maksuvelvollisten tiloissa, ja tarkastettavat ovat velvollisia avustamaan tarkastuksen toimittajaa. Tarkastusvaliokunta valtiontalouden tarkastus-virasto voivat käyttää tarkastuksen toimittamisessa apunaan asiantuntijoita.

Eduskunnan tarkastusvaliokunnalla on oikeus valvoa 1 momentissa tarkoitettuja varainsiirtoja.

Voimassa oleva laki
3§
Tietojensaantioikeus
Tarkastettavat ovat velvollisia sen estämättä, mitä asian tai asiakirjan salassapidosta erikseen säädetään, antamaan ilman aiheetonta viivytystä valtiontilintarkastajille tai valtiontalouden tarkastusvirastolle näiden pyytämät tarkastuksen kannalta tarpeelliset tiedot, selvitykset, asiakirjat ja tallen-teet.
Valtiontilintarkastajilla ja valtiontalouden tarkastusvirastolla on oikeus saada tarkastettavan tilintarkastajalta kaikki ne tässä laissa tarkoitetun tarkastuksen kannalta tarpeelliset tarkastettavaa koskevat tiedot, asiakirjat, muut tallenteet ja jäljennökset, jotka tilintarkastaj alla on hallussaan, samoin kuin jäljennökset tilintarkastajan laatimista muistioista, pöytäkirjoista ja muista tilintarkastuksessa laadituista tarkastettavan toimintaa koskevista asiakirjoista.
Valtion, kuntayhtymän ja kunnan sekä seurakunnan viranomaiset ovat velvollisia antamaan valtiontilintarkastajille ja valtion-talouden tarkastusvirastolle tässä laissa säädetyn tietojensaanti- ja tarkastusoikeuden toteuttamiseksi tarpeellista virka-apua sekä antamaan tarkastettavaa koskevat tarkastuksen kannalta tarpeelliset tiedot, asiakirjat ja muut tallenteet sekä selvitykset.
5§
Suhde muuhun lainsäädäntöön
Tämän lain mukaista valvontaa ja tarkastusta suoritettaessa noudatetaan muutoin, mitä muualla laissa säädetään valtiontilintarkastajista ja valtiontalouden tarkastusvirastosta.

Ehdotus
3§
Tietojensaantioikeus
Tarkastettavat ovat velvollisia antamaan ilman aiheetonta viivytystä tarkastusvaliokunnalle ja valtiontalouden tarkastusvirastolle sen pyytämät tarkastuksen kannalta tarpeelliset tiedot, selvitykset, asiakirjat ja tallenteet.

Valtiontalouden tarkastusvirastolla on oikeus saada tarkastettavan tilintarkastajalta kaikki ne tässä laissa tarkoitetun tarkastuksen kannalta tarpeelliset tarkastettavaa koskevat tiedot, asiakirjat, muut tallenteet ja jäljennökset, jotka tilintarkastajalta on hallussaan, samoin kuin jäljennökset tilintarkastajan laatimista muistioista, pöytäkirjoista ja muista tilintarkastuksessa laadituista tarkastettavan toimintaa koskevista asiakirjoista.

Valtion, kuntayhtymän ja kunnan sekä seurakunnan viranomaiset ovat velvollisia antamaan valtiontalouden tarkastusvirastolle tässä laissa säädetyn tietojensaanti- ja tarkastusoikeuden toteuttamiseksi tarpeellista virka-apua sekä antamaan tarkastettavaa koskevat tarkastuksen kannalta tarpeelliset tiedot, asiakirjat ja muut tallenteet sekä selvitykset.
Eduskunnan tarkastusvaliokunnalla on oikeus saada valvonnan kannalta tarpeelliset 1-3 momentissa tarkoitetut tiedot.
5§
Suhde muuhun lainsäädäntöön

Tämän lain mukaista valvontaa ja tarkastusta suoritettaessa noudatetaan muutoin, mitä muualla laissa säädetään eduskunnan tarkastusvaliokunnasta ja valtiontalouden tarkastusvirastosta.

Tämä laki tulee voimaan	päivänä kuuta 20 .

6.

38 5.
Laki
valtion liikelaitoksista annetun lain 15 §:n muuttamisesta

Eduskunnan päätöksen mukaisesti
muutetaan valtion liikelaitoksista 20 päivänä joulukuuta 2002 annetun lain (1185/2002) 15 §:n 5 momentti seuraavasti:
Voimassa oleva laki	Ehdotus
15§	15§
Tilintarkastus	Tilintarkastus
Valtiontilintarkastajat valvovat ja valtion-	Valtiontalouden tarkastusvirasto tarkastaa
talouden tarkastusvirasto tarkastaa liikelai-	Iiikelaitosten ja liikelaitoskonsernien toimin‑
tosten ja liikelaitoskonsernien toimintaa.	taa.
Tämä laki tulee voimaan	päivänä
kuuta 20 .
Laki

valtion vakuusrahastosta annetun lain 7 ja 18 §:n muuttamisesta

Eduskunnan päätöksen mukaisesti
muutetaan valtion vakuusrahastosta 30 päivänä huhtikuuta 1992 annetun lain (379/1992) 7 §:n 5 momentti ja 18 §:n 2 momentti, sellaisina kuin ne ovat, 7 §:n 5 momentti laissa 245/1996 ja 18 §:n 2 momentti laissa 640/1999, seuraavasti:

Voimassa oleva laki	Ehdotus

7§	7§

Tilinpäätös ja tilintarkastus	Tilinpäätös ja tilintarkastus

Valtiontilintarkastajilla ja valtiontalouden	Valtiontalouden tarkastusvirastolla on oi‑
tarkastusvirastolla on oikeus tarkastaa rahas-	keus tarkastaa rahastoa samoin kuin tämän toa samoin kuin tämän lain mukaista tukea lain mukaista tukea ja rahoitusta saaneen

Voimassa oleva laki

Ehdotus

39

ja rahoitusta saaneen pankin, vakuusrahaston, omaisuudenhoitoyhtiön tai muun yhteisön taikka säätiön taloutta ja toimintaa sen selvittämiseksi, ovatko tuen ja rahoituksen saamiseksi annetut tiedot oikeat ja riittävät sekä onko tukea ja rahoitusta asianmukaisesti käytetty annettuun tarkoitukseen. Sama koskee myös sitä, jonka käyttöön saaja on edellä mainittua tukea ja rahoitusta siirtänyt. Tarkastuksessa tarvittavien tietojen saamiseksi valtiontilintarkastajilla ja tarkastusvirastolla on oikeus saada virka-apua rahoitustarkastukselta
18§
Salassa pidettävien tietojen luovuttaminen

Viranomaisten toiminnan julkisuudesta annetussa laissa (621/1999) säädetyn salassapitovelvollisuuden estämättä Valtion vakuusrahaston valtuuston jäsen, tilintarkastaja ja rahaston tehtäviä hoitava ministeriön virkamies taikka näiden toimeksiannosta tehtävää suorittava henkilö saa antaa tehtävässään saamiaan tietoja yksityisen tai yhteisön taloudellisesta asemasta, yksityisen henkilökohtaisista oloista taikka liike- tai ammattisalaisuudesta valtioneuvoston yleisistunnolle sen käsitellessä pankkien tukitoimia, valtiontilintarkastajille ja Valtion-talouden tarkastusvirastolle sekä syyttäjä- ja esitutkintaviranomaiselle rikoksen selvittämiseksi.

pankin, vakuusrahaston, omaisuudenhoitoyhtiön tai muun yhteisön taikka säätiön taloutta ja toimintaa sen selvittämiseksi, ovatko tuen ja rahoituksen saamiseksi annetut tiedot oikeat ja riittävät sekä onko tukea ja rahoitusta asianmukaisesti käytetty annettuun tarkoitukseen. Sama koskee myös sitä, jonka käyttöön saaja on edellä mainittua tukea ja rahoitusta siirtänyt. Tarkastuksessa tarvittavien tietojen saamiseksi tarkastusvirastolla on oikeus saada virka-apua rahoitustarkastukselta.
18§
Salassa pidettävien tietojen luovuttaminen

Viranomaisten toiminnan julkisuudesta annetussa laissa (621/1999) säädetyn salassapitovelvollisuuden estämättä Valtion vakuusrahaston valtuuston jäsen, tilintarkastaja ja rahaston tehtäviä hoitava ministeriön virkamies taikka näiden toimeksiannosta tehtävää suorittava henkilö saa antaa tehtävässään saamiaan tietoja yksityisen tai yhteisön taloudellisesta asemasta, yksityisen henkilökohtaisista oloista taikka liike- tai ammattisalaisuudesta valtioneuvoston yleisistunnolle sen käsitellessä pankkien tukitoimia, valtiontalouden tarkastusvirastolle sekä syyttäjä- ja esitutkintaviranomaiselle rikoksen selvittämiseksi.

Tämä laki tulee voimaan	päivänä
kuuta 20 .

8.

40 7.
Laki
maatalouden interventiorahastosta annetun lain 8 §:n muuttamisesta

Eduskunnan päätöksen mukaisesti
muutetaan maatalouden interventiorahastosta 16 päivänä joulukuuta 1994 annetun lain (1206/1994) 8 §:n 2 momentti seuraavasti:

Voimassa oleva laki	Ehdotus

8§	8§

Tilintarkastus	Tilintarkastus

Rahasto on valtiontilintarkastajien ja val-	Rahasto on valtiontalouden tarkastusviras‑
tiontalouden tarkastusviraston tarkastuksen	ton tarkastuksen alainen. alainen.

Tämä laki tulee voimaan	päivänä kuuta 20 .
Laki

arkistolain 1 §:n muuttamisesta

Eduskunnan päätöksen mukaisesti
muutetaan 23 päivänä syyskuuta 1994 annetun arkistolain (831/1994) 1 §:n 2 momentti, sellaisena kuin se on laissa 718/2000, seuraavasti:

Voimassa oleva laki	Ehdotus

1§	1§

Eduskuntaan,	valtiontilintarkastajain	Eduskuntaan, eduskunnan oikeusasiamiekansliaan, eduskunnan oikeusasiamiehen hen kansliaan ja valtiontalouden tarkastusvi‑
kansliaan ja valtiontalouden tarkastusviras-	rastoon sovelletaan kuitenkin vain 6 ja 7

Voimassa oleva laki

Ehdotus

41

9,

toon sovelletaan kuitenkin vain 6 ja 7 §:ää	§:ää sekä 8 §:n 1 ja 2 mornenttia. sekä 8 §:n 1 ja 2 momenttia.

Tämä laki tulee voimaan	päivänä kuuta 20 .
Laki

valtion virkamieslain 3 ja 65 §:n muuttamisesta

Eduskunnan päätöksen mukaan
muutetaan 19 päivänä elokuuta 1994 annetun valtion virkarnieslain (750/1994) 3 §:n 1 momentti ja 65 §:n 2 momentti, sellaisina kuin ne ovat laissa 719/2000, seuraavasti:

Voimassa oleva laki

3§
Tätä lakia ei sovelleta eduskunnan oikeusasiamieheen ja apulaisoikeusasiamiehiin ei-kä eduskunnan, tasavallan presidentin kanslian, valtiontilintarkastajain kanslian, eduskunnan. oikeusasiamiehen kanslian ja valtiontalouden tarkastusviraston virkamiehiin eikä myöskään Suomen Pankin ja kansaneläkelaitoksen virkamiehiin ja toimihenkilöihin, ellei laissa toisin säädetä.
65 §

Virkamies katsotaan niin ikään eronneeksi valtion virasta siitä ajankohdasta, josta hänet on nimitetty eduskunnan kanslian, valtiontilintarkastajain kanslian, eduskunnan oikeusasiamiehen kanslian tai valtiontalouden tarkastusviraston virkaan.

Ehdotus

3§
Tätä lakia ei sovelleta eduskunnan oikeusasiamieheen ja apulaisoikeusasiamiehiin ei-kä eduskunnan, tasavallan presidentin kanslian, eduskunnan oikeusasiamiehen kanslian ja valtiontalouden tarkastusviraston virka-miehiin eikä myöskään Suomen Pankin ja Kansaneläkelaitoksen virkamiehiin ja toimi-henkilöihin, ellei laissa toisin säädetä.
65 §

Virkamies katsotaan niin ikään eronneeksi valtion virasta siitä ajankohdasta, josta hänet on nimitetty eduskunnan kanslian, eduskunnan oikeusasiamiehen kanslian tai valtiontalouden tarkastusviraston virkaan.

Tämä laki tulee voimaan	päivänä kuuta 20 .

42
10.
Laki
turvallisuusselvityksistä annetun lain 4 §:n muuttamisesta
Eduskunnan päätöksen mukaisesti
muutetaan turvallisuusselvityksistä 8 päivänä maaliskuuta 2002 annetun lain (177/2002) 4 §:n 1 momentin 2 kohta seuraavasti:

Voimassa oleva laki

4§ Hakija

Perusmuotoisen	turvallisuusselvityksen tekemistä voivat hakea:

2) eduskunnan kansliatoirnikunta, eduskunnan oikeusasiamies, valtiontilintarkastajat ja valtiontalouden tarkastusvirasto;

Ehdotus

4§ Hakija

Perusmuotoisen	turvallisuusselvityksen
tekemistä voivat hakea:

2) eduskunnan kansliatoimikunta, eduskunnan oikeusasiamies ja valtiontalouden tarkastusvirasto;

Tämä laki tulee voimaan	päivänä
kuuta 20 ,

43

11.
Laki
yhteistoiminnasta valtion virastoissa ja laitoksissa annetun lain 2 §:n muuttamisesta
Eduskunnan päätöksen mukaan
muutetaan 1 päivänä heinäkuuta 1988 yhteistoiminnasta valtion virastoissa ja laitoksissa annetun lain (651/1988) 2 §:n 2 momentti, sellaisena kuin se on laissa 720/2000, seuraavasti:

Voimassa oleva laki
2§
Soveltamisala
Lakia ei sovelleta eduskunnan, tasavallan presidentin, valtiontilintarkastajain ja eduskunnan oikeusasiamiehen kanslioissa, valtiontalouden tarkastusvirastossa eikä Suomen Pankissa ja kansaneläkelaitoksessa. Tasavallan presidentin toimintaan ei sovelleta 15 a §:n säännöksiä.

Ehdotus
2§
Soveltamisala
Lakia ei sovelleta eduskunnan kansliassa, tasavallan presidentin kansliassa ja eduskunnan oikeusasiamiehen kansliassa, valtiontalouden tarkastusvirastossa eikä Suomen Pankissa ja Kansaneläkelaitoksessa. Tasa-vallan presidentin toimintaan ei sovelleta 15 a §:n säännöksiä.

Tämä laki tulee voimaan	päivänä kuuta 20 .

44
12.
Laki
valtion maksuperustelain 1 ja 10 §:n muuttamisesta

Eduskunnan päätöksen mukaan
muutetaan 21 päivänä helmikuuta 1992 annetun valtion maksuperustelain (150/1992) 1 §:n 3 momentti ja 10 §, sellaisina kuin ne ovat laissa 721/2000, seuraavasti:

Voimassa oleva laki
1§
Lain soveltamisala
Tämä laki koskee myös tasavallan presidentin, eduskunnan, valtiontilintarkastajain ja eduskunnan oikeusasiamiehen kansliaa samoin kuin valtiontalouden tarkastusvirastoa.

Ehdotus
1§
Lain soveltamisala
Tämä laki koskee myös tasavallan presidentin kansliaa, eduskunnan kansliaa ja eduskunnan oikeusasiamiehen kansliaa samoin kuin valtiontalouden tarkastusvirastoa.

10§
Erityiset virastot ja laitokset

Eduskunnan, tasavallan presidentin, vaitiontilintarkastajain ja eduskunnan oikeus-asiamiehen kansliat, valtiontalouden tarkastusvirasto, oikeuskanslerinvirasto sekä Suomen Pankki ja kansaneläkelaitos määräävät itse maksuistaan.

10§
Erityiset virastot ja laitokset

Eduskunnan kanslia, tasavallan presidentin kanslia, eduskunnan oikeusasiamiehen kanslia, valtiontalouden tarkastusvirasto, oikeuskanslerinvirasto sekä Suomen Pankki ja Kansaneläkelaitos määräävät itse maksuistaan.

Tämä laki tulee voimaan	päivänä kuuta 20 .