Eduskunnan tarkastusvaliokunnan perustaminen

Eduskunnan puhemiesneuvoston asettama valtiontalouden parlamentaarinen valvonta -toimikunta on ehdottanut 28.2.2005 jättämässään mietinnössä, että eduskuntaan perustetaan tarkastusvaliokunta. Se muodostettaisiin yhdistämällä nykyiset valtiontilintarkastajat ja valtiovarainvaliokunnan hallinto- ja tarkastusjaoston parlamentaarinen valvontatoimi. Toimintansa uusi valiokunta aloittaisi vaalikauden 2007-2011 käynnistyessä. Valiokunnan perustaminen tarkoittaisi valtiontilintarkastajien toiminnan päättymistä. Samalla lakkaisi valtiontilintarkastajien kanslian toiminta.

Keskustan eduskuntar"yhmä tukee toimikunnan mietinnössään tekemää esitystä ja näkee tarkastusvaliokunnan perustamisen tarpeelliseksi eduskunnan budjettivallan vahvistamiseksi. Keskustan eduskuntaryhmän mielestä esitys myös tukee valtion taloudenhoidossa tapahtunutta kehitystä. Valtiontalouden tarkastusviraston siirtäminen eduskunnan yhteyteen vuoden 2001 alusta on muuttanut valtiontilintarkastajien asemaa siten, että valtiontilintarkastajien valvontatoimella ei ole enää selkeää yhteyttä talousarviota koskevaan päätöksentekoon. Muun muassa tämän vuoksi tarkastusvaliokunnan perustaminen on keskustan eduskuntaryhmän mielestä perusteltua.

Tarkastusvaliokunnalle kuuluisi keskitetysti valtiontalouden parlamentaarinen valvontatehtävä ja se syventyisi eduskunnan kannalta merkittäviin valtiontaloudellisiin kysymyksiin sekä myös tuottaisi tietoa valtion talousarvion käsittelyn tueksi. Keskustan eduskuntaryhmän mielestä tarkastusvaliokunnalle kaavaillut tehtävät ovat tärkeitä ja mittavia ja niille on syytä antaa selkeä tuki.

Tarkastusvaliokunta on vastaus yhtäältä eduskunnan tarpeisiin ja toisaalta valtion taloudenhoidossa tapahtuneeseen kehitykseen. Tarkastusvaliokunnan perustamisen myötä eduskunta tulee saamaan käyttöönsä uudenlaisen ja aikaisempaa tehokkaamman välineen. Keskustan eduskuntaryhmä tukee tarkastusvaliokunnan perustamista.

Sosialidemokraattinen eduskuntaryhmä
31.3.2005
Eduskunnan Puhemiesneuvostolle
Lausunto

Eduskunnan puhemiesneuvosto on 4.3.2005 pyytänyt eduskuntaryhmiltä lausuntoa "Valtiontalouden parlamentaarinen valvonta - toimikunnan mietintö 28.2.2005", jonka keskeinen sisältö on valtiovarainvaliokunnan hallinto- ja tarkastusjaoston ja valtiontilintarkastajien parlamentaarisen valvontatoimen yhdistäminen
tarkastusvaliokunnaksi.

Sosialidemokraattinen eduskuntaryhmä pitää tärkeänä, että eduskunnan budjettivaltaa pyritään vahvistamaan niin, että eduskunta voi käyttää täysipainoisesti sille perustuslaissa osoitettua vahvaa asemaa valtiontalouden päätöksenteossa. Eduskunnan tulee voida talousarvion ja siihen liittyvien lakien avulla vaikuttaa eri yhteiskuntapolitiikan lohkoihin päättämällä toiminnan taloudellisista edellytyksistä. Budjettivaltaan kuuluu niin ikään päättää yhteiskuntapolitiikan lohkojen välisestä resurssienjaosta sekä kehittämisestä.

Valtiontalouden parlamentaarisen valvonnan merkitys on lisääntynyt ja valvontatyön vaatimukset kasvaneet. Valvontatyössä painottuvat yhä enemmän toiminnan tarkoituksenmukaisuuden, tuloksellisuuden ja vaikuttavuuden arviointi. Onkin suotavaa, että eduskunta ottaa parlamentaarisen valvonnan kautta näkyvämmän roolin talousarvion toteutumisen ja suurten uudistusten pidemmän aikavälin tuloksellisuuden ja vaikuttavuuden arvioijana.

Eduskunta tarvitsee parlamentaariseen valtiontalouden valvontatoimeen vahvan ja tehtäväänsä perehtyneen organisaation. Valvontatoimen organisointi mietinnössä esitetyn valiokuntavaihtoehdon ratkaisun pohjalta parantaa eduskunnan talousarvioprosessin valvontaa. Lisäksi tarkastusvaliokunnalla on mandollisuus puuttua ajankohtaisiin ja merkittäviin havaintoihin mietintöjen kautta sekä tuomalla ne täysistuntokäsittelyyn.

Toimikunnan laatima mietintö on laaja ja perusteellinen selvitys parlamentaarisesta valtiontalouden valvonnasta. Keskeisten tavoitteiden ja keinojen suhteen se on kuitenkin kovin vaihtoehdoton. Toisaalta toimikunnan työ oli jo ennakolta rajattu vain yhteen vaihtoehtoon. Jos tarkastelussa olisi ollut nykyjärjestelmän edelleen kehittäminen, niin valvontatoimen käytännön muutokset olisivat helpommin hahmotettavissa. Mietinnössä ei myöskään arvioida sitä, miten siirtyminen viiden valtiontilintarkastajan järjestelmästä 11 jäsenen valiokunnaksi muuttaa valvontatyön luonnetta. On tärkeää, että kansanedustajat osallistuvat edelleen valvontakäynteihin, mikä saattaa edellyttää tarkastusvaliokunnan jakamista jaostoiksi.

Kun toimikunnan ehdottamaan valvontajärjestelmään päädytään, tulisi pikaisesti tarkemmin selvittää tarkastusvaliokunnan ja valtiontalouden tarkastusviraton yhteistyön tiivistämismandollisuudet. Tällä hetkellä tarkastusvirasto on huomattavasti vahvemmin resursoitu kuin valtiontilintarkastajien kanslia. Yhteistyön lisäämisen kautta voitaisiin saada todellista lisäarvoa parlamentaariselle valvonnalle.

Mietinnössä on ansiokkaasti kiinnitetty huomiota uuden tarkastusvaliokunnan resursointiin. Uuden valiokunnan henkilökunnan osaamisella ja ammattitaidolla on suuri merkitys valiokunnalle asetettujen tavoitteiden toteutumisessa. Erityisesti pidemmän aikavälin tarkoituksenmukaisuuden, tuloksellisuuden ja vaikuttavuuden arvioiminen vaatii erityisosaamista ja uusia painotuksia henkilöstön rekrytoinnissa.

Kun eduskuntaan perustetaan uusi pysyvä valiokunta, lisää se tarvetta muiden valiokuntien koon tarkasteluun.

Sosialidemokraattinen eduskuntaryhmä tukee mietinnön johtopäätöksiä. SOSIALIDEMOKRAATTINEN EDUSKUNTARYHMÄ

ouni Backman uheenjohtaja

PUHEMIESNEUVOSTOLLE
Asia: lausuntopyyntö valtiontalouden parlamentaarisen valvonta-toimikunnan mietinnöstä Viite: puhemiesneuvoston kirje 4.3.2005

Puhemiesneuvosto on pyytänyt lausuntoa luonnoksesta, jonka valtiontalouden parlamentaarinen valvonta - toimikunta on luovuttanut 2.3.2005. Toimikunta ehdottaa perustettavaksi eduskunnan tarkastusvaliokunnan. Tavoitteena on, että valiokunta aloittaa toimintansa seuraavan vaalikauden alussa vuonna 2007.

Kokoomuksen eduskuntaryhmä on asian käsittelyn aikaisemmissa vaiheissa antamissaan lausunnoissa kannattanut sitä, että valtiontilintarkastajat tulee yhdistää valtiovarainvaliokunnan hallinto- ja tarkastusjaoston tarkastustoimintojen kanssa erikoisvaliokuntana toimivaksi tutkinta- ja valvontaorganisaatioksi.

Nyt mietinnössä esitettävällä muutoksella voidaan toteuttaa tavoiteltu päämäärä tuottaa dynaamisempaa ja ajan tasalla olevaa raportointia eduskunnalle. On myös syytä olettaa, että parlamentaarinen valvontatoimi tulee uudistuksen myötä virtaviivaistumaan ja tehostumaan. Perinteinen valiokuntatyöskentely asiantuntijakuulemisineen ja mietintöineen mandollistaa vuosittaista kertomusta nopeamman reagoinnin.

Tarkastusvaliokunnan kokoonpanosta päätettäessä tulee kiinnittää huomiota siihen, että valiokunta tai sen jäsen ei ole alisteisessa tai riippuvuussuhteessa tarkistettaviin. Tarkastusvaliokunnan puheenjohtajana voisi toimia oppositioon kuuluva kansanedustaja suuren valiokunnan tapaan. Valiokunnan jäsenillä olisi hyvä olla kokemusta sekä parlamentaarisesta lainsäädäntötyöstä että käytännön valvonta- ja tarkastustyöstä.

Keskeisellä sijalla uudistuksessa on parhaiden mandollisten resurssien käyttöön saaminen. Tämä voidaan saavuttaa nykyisen kanslian siirtymisellä uuteen organisaatioon. Tulee myös huomioida se, että kaikki vanhan toimintatavan ja järjestelmän hyvät käytänteet siirtyvät uuteen järjestelmään.

Toimikunnan mietinnön mukaan tarkastusvaliokunta tulee olemaan osa valiokuntalaitosta. Valiokunta tulee kuitenkin poikkeamaan eräissä suhteissa muista erikoisvaliokunnista esimerkiksi mandollisuudellaan hankkia tutkimuksia sille kuuluvien asioiden käsittelyä varten eikä valiokunta käsittelisi vastaavassa määrin hallituksen esityksiä lakiehdotuksineen. Tämä on perusteltua, jotta valvonnan tarpeista käsin organisoitu ja hyvin toimiva parlamentaarinen valvontaelin mandollistaa eduskunnan valvontanäkökulman syventämisen sekä luo pohjan aktiiviselle ja vahvalle budjettivallan käyttämiselle. Tulee kuitenkin ottaa huomioon, että työnjako eduskunnan eri valiokuntien kesken on pystyttävä kirjaamaan riittävän yksiselitteisesti. Tarvittavat selvitykset ja muutokset liittyen valtiovarainvaliokunnan jaostoihin tulee käynnistää riittävän ajoissa.

Tarkastusvaliokunnan yhtenä tärkeimmistä tehtävistä on arvioida valtion talousarvion toimeenpanoa ja sen tavoitteiden toteutumista. Lisäksi valiokunnan tulee arvioida varautumista toimintaympäristön tulevaan kehitykseen mm. tutkimuksia teettämällä.

Edellä mainitut seikat huomioiden Kokoomuksen eduskuntaryhmä tukee valtiontalouden parlamentaarisen valvonta-toimikunnan mietinnössä esitettyä.

pWrapPolygonVertices8;7;(0,0);(0,21573);(4291,21573);(4291,20481);(21605,20481);(21605,0);(0,0);fBehindDocument1Kokoomuksen eduskuntaryhmä
00102 Eduskunta, puh. (09) 4321, fax (09) 432 3248 etua.imi.sukunimi@cduskunta.fi, www.kokoomus.fi

VASEMMISTOJC
EDUSKUNTA RYHMA LIITTC)
VÄNSTERFÖRBUNDET RIKSDAGSGRUPP

Puhemiesneuvostolle
Vasemmistoliiton eduskuntaryhmällä ei ole huomautettavaa tarkastusvaliokunnan perustamista koskevaan esitykseen. Pidämme esitystä perusteltuna.

Parhaillaan eduskunnan järjestäytymistoimikunta selvittää mandollisuutta jakaa eduskunnan järjestäytyminen vaalien jälkeen selkeästi kahteen vaiheeseen. Mikäli tällainen uudistus toteutetaan, tarkastusvaliokuntaa ei ole tarpeen asettaa ensimmäisessä, kevennetyssä ja väliaikaiseksi tarkoitetussa järjestelyssä.

Haluamme lisäksi tässä yhteydessä todeta, että eduskunnan tulisi yleensä osoittaa pidättyvyyttä uusien elinten perustamisen suhteen. Ei ole hyvä, jos eduskunta joutuisi alentamaan keskeisten elintensä eli lainsäädännöstä ja budjetista vastaa-vien valiokuntien jäsenlukua, jottei yksittäisille edustajille ei tulisi enempää jäsenyyksiä ja varajäsenyyksiä kuin minkä he voivat kohtuudella hoitaa.

Helsingissä 18. maaliskuuta 2005 VASEMMISTOLIITON EDUSKUNTARYHMÄ
Martti Korhonen	Erkki Snellman
puheenjohtaja	ryhmän sihteeri

VIHREÄ
EDUSKUNTARYHMÄ

Tiina Kivinen

LAUSUNTO VALTIONTALOUDEN PARLAMENTAARISEN VALVONTATOIMIKUNNAN MIETINNÖSTÄ
Toimikunnan esitys on perusteltu ja Vihreä eduskuntaryhmä kannattaa mietinnössä tehtyjä esityksiä.
Helsingissä 16. maaliskuuta 2005
f3i.e.iQ\
Heidi Hautala
puheenjohtaja	pääsihteeri
00102 Eduskunta Puh. 90-4321 Fax 90-432 2722

Talmanskonferensen	20.3.2005 sekreterare, lagstiftningschef Keijo Koivukangas
Utlåtande: Kommittebetänkandet gällande statshushållningens parlamentariska granskning

Kommitten som sett över statshushållningens parlamentariska granskning föreslår att statsrevisorernas kansli dras in och ersätts av ett nytt granskningsutskott i riksdagen. Svenska riksdagsgruppen ger stöd för tanken men lyfter nedan fram en rad frågor som måste beak-tas innan slutligt beslut kan fattas inför konstituerandet våren 2007.

Grundandet av ett nytt utskott är i sig en stor fråga. Problemet ligger i att de 11 medlemmarna i det nya utskottet kommer att sätta all sin tid på detta arbete. Det betyder att de övriga utskottens svårigheter att få mötena beslutförda ökar ytterligare. Svenska riksdagsgruppen vill re-dan i detta skede göra klart att vi motsätter oss alla planer på att
minska antalet medlemmar i specialutskotten, eftersom det skulle enbart straffa de mindre_ riksdagsgrupperna.

Arbetsgruppens förslag om att utse 11 medlemmar av utskottet bygger på grundlagens minimikrav. Svenska riksdagsgruppen vill fästa uppmärksamhet vid att begränsningen till 11 kan i praktiken betyda att samma riksdagsgrupper bemannar granskningsutskottet som nuvarande statsrevisorskollegium. Eftersom tanken är att öka den parlamentariska kontrollen borde man också se till att de mindre grupperna får ordinarie representanter i utskottet.

Slutligen anser Svenska riksdagsgruppen att man ännu bör överväga nödvändigheten med att ändra grundlagens § 35. Granskningsutskottet behöver nödvändigtvis inte nämnas i grundlagens § 35 efter-som utskottet ändå omnämns i § 90 som utan tvekan måste förnyas.
Enligt uppdrag

Matt an generalsekre erare

pWrapPolygonVertices8;7;(0,0);(0,21625);(4280,21625);(4280,16416);(21600,16416);(21600,0);(0,0);fBehindDocument0pWrapPolygonVertices8;7;(0,0);(0,19827);(13984,19827);(13984,21586);(21598,21586);(21598,0);(0,0);fBehindDocument0

Sari E åyah /	Me Eräp 'lku
Puheenjohtaja	Pääsihteeri

Kristillisdemokraatit
Puhemiesneuvostolle
Lausunto valtiontalouden parlamentaarisen valvonta -toimikunnan mietinnöstä

Kristillisdemokraattinen eduskuntaryhmä korostaa mietinnössä esitetyn tarkastusvaliokunnan asemaa nimenomaan parlamentaarisen valtiontalouden valvontatehtävässä. Tämä tulee mielestämme ottaa huomioon valiokunnan kokoonpanossa siten, että kaikilla eduskuntaryhmillä on osallistumismandollisuus valiokunnan työhön.

Kristillisdemokraattisella eduskuntaryhmällä on ollut mandollisuus osallistua jäsenensä kautta valtiontalouden parlamentaarinen valvonta -toimikunnan työhön ja mietinnön valmisteluun, eikä ryhmällä tässä vaiheessa ole mietinnöstä muuta lausuttavaa.

Eduskunnassa 21. maaliskuuta 2005 Kristillisdemokraattinen eduskuntaryhmä

VALTIONEUVOSTON KANSLIA
LAUSUNTO
31.3.2005	388/08/2005
Viite	Lausuntopyyntö 4.3.2005 valtiontalouden parlamentaarisen valvonta-toimikunnan mietinnöstä

Asia	LAUSUNTO VALTIONTALOUDEN PARLAMENTAARISEN VALVONTA-TOIMIKUNNAN MIETINNÖSTÄ

Valtioneuvoston kanslia pitää toimikunnan mietintöä hyvin ja perusteellisesti valmistel-tuna. Kanslia katsoo mietinnön selkeyttävän vastuun jakautumista valtion talouden valvonnasta. Ehdotetun tarkastusvaliokunnan perustaminen selkeyttää nykyisin valtiovarainvaliokunnalle, valtiontalouden tarkastusvirastolle ja valtiontilintarkastajille kuuluvien valvonta- ja tarkastustehtävien jakautumista valtion talouden valvonnasta sekä poistaa osaltaan näiden toimintojen välillä esiintyvää päällekkäisyyttä.

Tarkastusvaliokunnan toimiminen erikoisvaliokuntana mandollistaa sen, että valiokunnan tekemät valvonta- ja tarkastushavainnot voidaan saattaa eduskunnan käsiteltäväksi joutuisasti, mitä voidaan pitää perusteltuna lähtökohtana valtion talouden valvonnan asianmukaisen hoitamisen turvaamiseksi myös jatkossa.

Eduskunnan tarkastusvaliokunnan luominen vahvistaa eduskunnalle perustuslain nojalla kuuluvaa valtiontalouden valvontatehtävää. Samalla turvataan valvontatoimen parlamentaarisuus myös jatkossa säilyttämällä valiokunnan työn ohjausvalta selkeästi kansanedustajilla. Tarkastusvaliokunnan perustaminen luo osaltaan hyvän edellytyksen myös sille, että hallitus voi jatkossa toteuttaa entistä paremmin tilivelvollisuuttaan eduskunnalle hallinnon ja toiminnan talouden noudattamisesta.

Hallinnossa on otettu käyttöön keskitetty hallitusohjelman seuranta, josta VNK vastaa. Seurannan ja valtion talousarvion yhteensovittamista on oltu kehittämässä yhdessä VM:n kanssa. Tämä tarkoittaa sitä, että jatkossa myös toiminnan ja talouden entistä selvemmän yhteensovittamisen vuoksi valvonnan pitäisi kohdistua sekä talouteen että toimintaan, jolloin niistä tulisi myös raportoida yhdessä. Tämä tullee olemaan ainakin jossain vaiheessa kehittämisen kohteena jatkossa.

Risto Volanen Valtiosihteeri
Auni-Marja Vilavaara Hallintojohtaja, hallitusneuvos
KAYNTIOSOITE	POSTIOSOITE	PUHELIN	FAKSI	SAHKÖPOSTI
Snellmaninkatu 1, Helsinki	PL 23, 00023 Valtioneuvosto	(09) 16001, (09) 57811	(09) 1602 2165	kirjaamo@vnk.fi

1 (2) 72/31/05

pWrapPolygonVertices8;7;(0,0);(0,21614);(20230,21614);(20230,15934);(21603,15934);(21603,0);(0,0);fBehindDocument1~A} OUDr~

N
c a~
o )-c'
Eduskunnan keskuskanslia	31.3.2005
TARKASTUSVIRASTON LAUSUNTO VALTIONTALOUDEN PARLAMENTAARINEN VALVONTA-TOIMIKUNNAN MIETINNÖSTÄ
Valtiontalouden tarkastusvirasto esittää lausuntonaan Valtiontalouden parlamentaarinen valvonta-toimikunnan mietinnöstä seuraavaa:

Valvonta- ja tarkastusjärjestelmän kehittämisen lähtökohta

Valtiontalouden ulkoisesta valvonta- ja tarkastusjärjestelmästä on säädetty perustus-lain 90 §:ssä. Perustuslakia säädettäessä säilytettiin silloinen dualistinen järjestelmä, jossa selkeästi erotettiin toisistaan eduskunnan suorittama valtion taloudenhoidon ja talousarvion noudattamisen valvonta ja tarkastusviraston tehtäväksi säädetty tarkastus. Lisäksi perustuslaissa säädettiin tarkastusviraston riippumattomuudesta. Tarkastusviraston käsityksen mukaan parlamentaarisen valvonnan kehittämisen lähtökohtana tulee yhä olla nykyisen selkeän dualistisen valvonta- ja tarkastusjärjestelmän säilyttäminen.

Tarkastusvaliokunnan perustaminen

Toimikunnan tehtävänä oli toimeksiannon mukaan laatia ehdotus valtiontilintarkastajien ja valtiovarainvaliokunnan hallinto- ja tarkastusjaoston yhdistämiseksi erikoisvaliokunnan tapaan toimivaksi tutkinta- ja valvontaorganisaatioksi sekä määritellä muodostettavan toimielimen toimiala ja tehtävät samoin kuin asioiden vireillepano- ja päätösmenettelyt. Toimikunnan mietintö sisältääkin toimeksiannon mukaisen ehdotuksen erikoisvaliokunnan perustamisesta. Tarkastusviraston käsityksen mukaan erikoisvaliokunnan perustaminen on oikea lähtökohta parlamentaarisen valvonnan tehostamiseksi ja kehittämiseksi. Hankkeen jatkovalmistelussa tulisi kiinnittää huomiota siihen, miten tarkastusvaliokunnan valvonta tulee poikkeamaan valtiontilintarkastajien nykyisin suorittamasta valvontatoimesta.

Tarkastusvaliokunnan toimiala ja tehtävät

Toimikunnan mietinnössä on useassa kohdassa tuotu esille tarkastusvaliokunnan toimiala ja tehtävät. Lisäksi valvonnan käsitettä ja sen sisältöä on tarkasteltu yleisellä tasolla sekä kansainvälisessä vertailussa. Mietinnön tekstissä valiokunnan tehtävät ja valvonnan sisältö käsitteineen ovat saaneet erilaisia painotuksia ja merkityksiä, eikä mietintöä tältä osin voi pitää käsitteiltään yhdenmukaisesti laadittuna. Säädöstekstien kohdalla tätä ongelmaa ei esiinny ja tarkastusviraston käsityksen mukaan mm. mietinnön ehdotuksessa puhemiesneuvoston yleisohjeiksi on määritelty onnistuneesti ja selkeästi tarkastusvaliokunnan toimiala ja tehtävät.
VALTIONTALOUDEN TARKASTUSVIRASTO
Postiosoite: PL 1119, 00101 Helsinki  Käyntiosoite: Annankatu 44, 00100 I-IELSINKI  Puhelin: (09) 4321  Faksi: (09) 432 5820

pWrapPolygonVertices8;7;(0,0);(0,21577);(9660,21577);(9660,9000);(21600,9000);(21600,0);(0,0);fBehindDocument0
de.,(/.-A./1' 

Tapio Leskinen

2 (2)
Tarkastusvirasto haluaa kiinnittää kuitenkin huomiota tarkastusvaliokunnan ns. oma-aloitteeseen toimintaan, jonka sisältöä ja tavoitteita mietinnössä kuvataan runsaasti. Mietinnön mukaan tarkastusvaliokunnan tulee aktiivisena toimijana puuttua valtion taloudenhoitoon kytkeytyviin ongelmiin pian asiasta tiedon saatuaan. Tarkastusvaliokunnan valvontatoimen aktiivista luonnetta sekä vaikuttavuutta korostaa mietinnön mukaan mandollisuus puuttua sellaisiin yhteiskunnallisiin ongelmiin, joilla on valtion-taloudellinen kytkentä.

Oma-aloitteeseen toimintaa kuuluu mietinnön mukaan myös tarkastusvaliokunnan suorittamat tarkastus- ja valvontakäynnit. Valtiontilintarkastajien valvonta- ja tarkastusoikeuksista on säädetty erityislainsäädännöllä. Tarkastusvaliokunnan osalta ehdotuksessa on lähdetty pääsääntöisesti siitä, ettei erityislainsäädäntöä tarvita. Tarkastus-oikeudesta säädettäisiin ainoastaan Suomen ja Euroopan yhteisöjen välisiä varainsiirtoja koskevassa laissa (353/1995). Muilta osin ehdotuksessa katsotaan, ettei erityislainsäädännölle ole tarvetta ja että oikeus suorittaa tarkastus- ja valvontakäyntejä voidaan johtaa perustuslain 90 §:n 3 momentin tietojen saantioikeudesta. Tarkastusviraston käsityksen mukaan tietojensaantioikeutta koskevat säännökset eivät luo oikeutta suorittaa tarkastus- ja valvontakäyntejä, vaan oikeudesta niiden suorittamiseen olisi säädettävä erikseen lailla. Asiaa ei voitane ratkaista siten, että tarkastus- ja valvonta-käyntejä kutsutaan vierailuiksi. Tällöin valvonnan kohteena olevien tahojen oikeudellisen asema jää epäselväksi.

Laki valtiontalouden tarkastusvirastosta

Tarkastusvirastolla ei ole huomauttamista mietintöön sisältyvään ehdotukseen valtion-talouden tarkastusvirastosta annetun lain (676/2000) 5 §:n 1 momentin muuttamiseksi.

Hallintopäällikkö

ikko Koiranen

Tiedoksi: Valtiontilintarkastajat VTV:n johtoryhmä
VALTIONTALOUDEN TARKASTUSVIRASTO
Postiosoite: PL 1119, 00101 Helsinki	Käyntiosoite: Annankatu 44, 00100 HELSINKI  Puhelin: (09) 4321  Faksi: (09) 432 5820

5.4.2005
Eduskunta Puhemiesneuvosto
Eduskunnan puhemiesneuvoston sihteerin lainsäädäntöjohtaja Keijo Koivukankaan kirje 4.3.2005

LAUSUNTO VALTIONTALOUDEN PARLAMENTAARINEN VALVONTA-TOIMIKUNNAN MIETINNÖSTÄ
Pyydettynä lausuntona yllä mainitusta asiasta valtiovarainministeriö esittää seuraavaa.

Valtiontalouden parlamentaarinen valvonta —toimikunta ehdottaa perustettavaksi eduskunnan tarkastusvaliokunta yhdistämällä valtiontilintarkastajat ja valtiovarainvaliokunnan hallinto- ja tarkastusjaoston parlamentaarinen valvontatoimi. Ehdotukset merkitsevät valtiontilintarkastajien toiminnan päättymistä. Samalla lakkaa valtiontilintarkastajien kanslian toiminta.

Valtiovarainministeriö toteaa, että ehdotukset koskevat monilta osin eduskunnan sisäistä työskentelyä. Valtiovarainministeriö esittää kuitenkin toimialansa osalta jäljempänä olevat havainnot ehdotuksista.

Valtiovarainministeriö suhtautuu myönteisesti uuden lakisääteisen valio-kunnan, tarkastusvaliokunnan perustamiseen. Tarkastusvaliokunnan perustaminen merkitsee eduskunnan budjettivallan ja parlamentaarisen valtiontalouden valvonnan vahvistamista. Valtiontilintarkastajien ja valtiovarainvaliokunnan hallinto- ja tarkastusvaliokunnan valvonnan päällekkäisyys poistuu. Tarkastusvaliokunnan perustaminen tukee myös valtion tilinpäätöskertomusuudistusta.

Ehdotuksen myötä valtiontalouden ohjauksen ja valvonnan kokonaisuus olisi varsin selkeä:
- Eduskunta päättää ylimpänä valtioelimenä valtiontaloudesta. Tässä valmistelussa toimii keskeisesti valtiovarainvaliokunta.
- Valtioneuvosto vastaa valtion talouden ja toiminnan järjestämisestä ja ohjauksesta sekä sisäisen valvonnan ja tarkastuksen ohjaamisesta samoin kuin oikeat ja riittävät tiedot antavasta tulos- ja tilinpäätösraportoinnista. Valtioneuvoston apuna on valtiovarain controller —toiminto.
- Valtiontalouden tarkastusvirasto toimii riippumattomana ulkoisena tarkastajana sekä raportoi tarkastustulokset eduskunnalle ja valtioneuvostolle. - Eduskunnan tarkastusvaliokunta vastaa valtiontalouden jälkikäteisestä valvonnasta.
SUOMEN VALTIO/	Y-tunnus	0986674-0
VALTIOVARAINMINISTERIÖ	PL 28 00023 VALTIONEUVOSTO	PUH. (09) 16001

2 (4)
Ehdotuksen mukaan tarkastusvaliokunta toimii osana valiokuntalaitosta. Näin ollen eduskunnan ja hallituksen välinen dialogi tarkastusvaliokunnan toimialaan kuuluvista asioista tapahtuisi noudattaen nykyisiä valtiosääntö-oikeudellisia menettelytapoja, mitä valtiovarainministeriö pitää kannatettavana.

Ehdotuksen mukaan perustuslain 90 §:n 1 momentin nojalla eduskunta valvoo valtion taloushoitoa ja valtion talousarvion noudattamista. Tätä varten eduskunnassa on tarkastusvaliokunta, jonka tulee saattaa eduskunnan tietoon merkittävät valvontahavaintonsa. Ehdotuksen mukaan eduskunnan työjärjestykseen otetaan tarkastusvaliokunnan vireillepano-oikeutta koske-va uusi 31 a §, jonka mukaan tarkastusvaliokunnalla on oikeus ottaa omasta aloitteestaan käsiteltäviksi asioita ja toimittaa ne mietinnön muodossa täysistunnolle. Tarkastusvaliokunnan vireillepano-oikeutta koskevan säännöksen yksityiskohtaisten perustelujen mukaan mietinnön valmistelua koskevaa päätöstä ohjaa ennen muuta perustuslain 90 §:n 1 momentin säännös, joka merkitsee, että eduskunnan tietoon voidaan saattaa vain merkittävät valvontahavainnot. Valtiovarainministeriö tukee tätä kannanottoa.

Ehdotuksen mukaan perustuslain 90 §:n 3 momentin nojalla tarkastusvaliokunnalla ja valtiontalouden tarkastusvirastolla on oikeus saada viranomaisilta ja muilta valvontansa kohteina olevilta tehtävänsä hoitamiseksi tarvitsemansa tiedot. Yksityiskohtaisten perustelujen mukaan tarkastusvaliokunta valvoo eduskunnan puolesta valtion taloudenhoitoa ja talousarvion noudattamista, mikä on lähtökohtana tiedonsaantioikeuden laajuutta määriteltäessä. Valiokunnan toimenkuvan ja valvontatoimen tavoitteiden kannalta ei ole tarkoituksenmukaista laajentaa tiedonsaantioikeutta yli eduskunnalle perustuslain mukaan kuuluvan valtiontalouden valvontatehtävän rajojen.

Ehdotuksen mukaan valtiontilintarkastajain eräistä tarkastus- ja tiedonsaantioikeuksista annettu laki (630/1988) tulee kumottavaksi. Yksityiskohtaisten perustelujen mukaan tarkastusvaliokunnalle ehdotetaan säädettäväksi perustuslaissa vastaava tiedonsaantioikeus, joka on ulottunut valtiontilintarkastajiin jo vuodesta 2000. Edelleen yksityiskohtaisten perustelujen mukaan tarkastusvaliokunnan valvontatehtäviin ei kuulu yksityiskohtiin ulottuva tarkastus. Eduskunnan kannalta ei ole tarpeen eikä tarkoituksenmukaista sää-tää laissa erikseen tarkastusvaliokunnan vastaavista tarkastus- ja tiedonsaantioikeuksista.

Ehdotuksen mukaan kuitenkin valtiontilintarkastajien ja valtiontalouden tarkastusviraston oikeudesta tarkastaa eräitä Suomen ja Euroopan yhteisöjen välisiä varainsiirtoja annetussa laissa (353/1995) muutettaisiin maininnat valtiontilintarkastajista tarkastusvaliokuntaa koskeviksi. Viimeksi mainittu laki täydentää perustuslain 90 §:n 3 momentissa säädettyä valtiotalouden valvontaan kuuluvien tehtävien suorittamiseen liittyvää tiedonsaantioikeutta Euroopan unionin ja Suomen välisten eräiden varainsiirtojen osalta. Lain (353/1995) muuttaminen ehdotetulla tavalla tarkoittaisi sitä, että tarkastusvaliokunnalla on tietojensaantioikeuden ohella myös tarkastusoikeus.

Ottaen huomioon mietinnön ehdotus lain (630/1988) kumoamisesta, tätä koskevat yksityiskohtaiset perustelut sekä parlamentaarisesta valvonnasta vastaavan tarkastusvaliokunnan ja riippumattomasta ulkoisesta tarkastuk-

c

3 (4)
sesta vastaavan valtiotalouden tarkastusviraston tehtävät valtiovarainministeriö esittää harkittavaksi, onko tarpeen, että tarkastusvaliokunnalla on Euroopan unionin ja Suomen välisten eräiden varainsiirtojen osalta tietojensaantioikeuden ohella myös tarkastusoikeus. Lain (353/1995) keskeisenä tarkoituksena on taata Euroopan tilintarkastustuomioistuimen suorittamien tarkastusten edellyttämä viranomaisyhteistyö ja virka-apu. Tilintarkastustuomioistuimen yhteistyöviranomaisena toimii käytännössä valtiontalouden tarkastusvirasto.

Ehdotuksen mukaan tarkastusvaliokunta vastaa keskitetysti parlamentaarisesta valtiontalouden jälkikäteisestä valvonnasta. Valtiovarainvaliokunnalle kuuluvat tulevaisuuteen suuntautuvat valtiontaloudelliset asiat, kuten talousarvio, talousarvioaloitteet ja budjettiin sidottu lainsäädäntö. Valtionvarainministeriön mielestä ehdotus valiokuntien tehtävienjaosta on lähtökohtaisesti kannatettava. Samalla valtiovarainministeriö pitää kuitenkin tärkeä-nä, että valtiovarainvaliokunnan ja tarkastusvaliokunnan työnjako käytännön tasolla on selkeä.

Ehdotuksen mukaan tarkastusvaliokunnan perustamisen jälkeenkin valtiovarainvaliokunnan tehtäväksi jää valtion henkilöstön palvelussuhteen ehtoja koskevan sopimuksen hyväksymisestä päättäminen, jos sopimuksesta aiheutuu valtiolle sellaisia lisämenoja, joiden hyväksymiseen tarvitaan eduskunnan päätös. Valtiovarainministeriö pitää toimikunnan ehdotusta tältä osalta oikeana, koska valtion virka- ja työehtosopimuksen hyväksymisestä päättäminen ei ole parlamentaarista jälkikäteisvalvontaa, vaan sillä saatetaan päätökseen valtion virkaehtosopimuslain mukaisesti neuvottelu- ja sopimusprosessi. Valtion työnantajatoimintaa samoin kuin valtion työnantaja-ja henkilöstöpolitiikkaa ja sen uusia linjauksia valtionhallinnon osalta on käsitelty sekä eduskunnan valtiovarain- että hallintovaliokunnassa.

Valtiovarainministeriö liittää lausuntoonsa valtiovarain controller –toimin-non antaman lausunnon asiassa.

Valtiovarainministeri

. Antti Kalliomäki

Liite

(	/
Osastopäällikkö,	' ' - -
budjettipäällikkö	Tuomas Sukselainen Valtiovarain controller –toiminnon lausunto 24.3.2005 Valtiontalouden parlamentaarinen valvonta – toimikunnan mietinnöstä ja siinä ehdotetusta eduskunnan tarkastusvaliokunnan perustamisesta (VM 30/05/2005)

Tiedoksi

Valtiovarainministeriö
- budjettiosasto
- hallinnon kehittämisosasto - henkilöstöosasto
Valtiovarain controller -toiminto

VALTIOVARAINMINISTERIÖ	LAUSUNTO	VM 30/05/2005 Valtiovarain controller
24.3.2005
Jakelun mukaan
LAUSUNTO VALTIONTALOUDEN PARLAMENTAARINEN VALVONTA – TOIMIKUNNAN MIETINNÖSTÄ JA SIINÄ EHDOTETUSTA EDUSKUNNAN TARKASTUS VALIOKUNNAN PERUSTAMISESTA
Lausuntonaan eduskunnan puhemiesneuvoston lausuntopyynnön johdosta valtiontalouden parlamentaarinen valvonta –toimikunnan mietinnöstä esittää valtiovarain controller –toiminto (valtioneuvoston tulos- ja valtiovarainvalvoj a) seuraavaa:

1 EHDOTUKSEN YLEISET PERIAATTEET
Valtiontalouden parlamentaarinen valvonta –toimikunnan ehdottamassa eduskunnan tarkastusvaliokunnan perustamisessa on monilta osin kyse eduskunnan oman työn järjestämisestä. Sen järjestämisen lähtökohtana tu-lee olla eduskunnan oma näkökulma. Vakiintuneen valtiosääntökäytännön mukaan eduskunnalla on autonomia myös omaa organisoitumistaan koske-vassa valmistelussa, joten ehdotuksen tarkoituksenmukaisuuden arviointi kuuluu jo valmisteluvaiheessa eduskunnalle itselleen. Valtiovarain control-ler –toiminto esittää kuitenkin j älj empänä olevat havaintonsa ehdotukseen liittyvistä valtiosääntöoikeudellisista kysymyksistä sekä ehdotuksen tarkoituksenmukaisuudesta valtiontalouden ohjaus-, valvonta- ja tarkastusjärjestelmän kokonaisuuden kannalta.

Valtiovarain controller –toiminto suhtautuu myönteisesti valtiontilintarkastajien ja valtiovarainvaliokunnan hallinto- ja tarkastusvaliokunnan parlamentaarisen valvontatoiminnan yhdistämiseen ja uskomiseen uudelle eduskunnan lakisääteiselle valiokunnalle, tarkastusvaliokunnalle. Valtiovarain controller –toiminto pitää tarpeellisena ja tarkoituksenmukaisena ehdotukseen toteuttamiseksi tarvittavia perustuslain muutoksia. Valtiontalouden valvonta- ja tarkastusjärjestelmän kokonaisuuden kannalta olisi myös tärkeää, että tarkastusvaliokunta voisi ehdotuksen mukaisesti aloittaa seuraavan vaalikauden alussa vuonna 2007.

Valtiontalouden parlamentaarinen valvonta –toimikunnan mietinnössä on selkeästi ja laajasti analysoitu eduskunnan parlamentaarisen valvontavallan
VALTIOVARAINMINISTERIÖ	PL 28 00023 VALTIONEUVOSTO	PUH. (09) 16001

2 (6)
vahvuuksia ja kehittämistarpeita. Ehdotettu tarkastusvaliokunnan perusta-minen on tässä valossa tarpeellista erityisesti siksi, että tällä tavoin voidaan eduskunnan parlamentaarisen valvontaelimen havainnot saattaa suoraan ja ajantasaisina eduskunnan täysistunnon käsiteltäviksi ja samalla voidaan valtiontilintarkastajien ja valtiovarainvaliokunnan harjoittaman parlamentaarisen valvonnan osin epätarkoituksenmukainen päällekkäisyys poistaa. Valtiontalouden tarkastusviraston tultua uuden perustuslain säätämisen yhteydessä siirretyksi eduskunnan yhteyteen ovat myös viimeisetkin tarpeet ja perusteet säilyttää tilintarkastuksellinen ote ja tilintarkastaj an käsite valtion-talouden parlamentaarisen valvontaelimen nimessä j a toimintatavoissa poistuneet.

Valtiovarain controller –toiminto yhtyy toimikunnan arvioon siitä, että valtiontilintarkastajien parlamentaarisen valvontatoiminnan siirtämisellä valiokuntamuotoiselle organisaatiolle voidaan parantaa nykyisessä toimintaympäristössä ja valtiosääntöisessä rakenteessa eduskunnan valtiontaloudellisen valvontavallan vaikuttavuutta. Vaikuttavuuden vahvistamisen kannalta tärkeää on myös se, että valvontahavainnot voidaan ehdotuksen mukaan mandollisimman tuoreina saattaa eduskunnan keskustelun kohteeksi. Nykyisissä oloissa eduskunnan mandollisuudet saada tietoa ovat siinä määrin parantuneet, ettei pelkästään tiedonsaannin perusteella ole enää aikaisempaa tarvetta kaikki hallinnonalat käsittävään, kerran vuodessa tehtävään tarkasteluun.

Valtiovarain controller –toiminto korostaa, ettei näissä arvioissa ole nähtävissä kritiikkiä valtiontilintarkastajien toimintaa kohtaan. Valtiontilintarkastajien kertomuksissa on jatkuvasti voitu nostaa esille hyvin merkittäviä teemoja. Kyse on pikemminkin siitä, että valtiosäännössä ja valtiontaloudellisen päätöksenteon ja raportoinnin muodoissa tapahtuneiden muutosten on väistämättä heijastuttava pitkällä aikavälillä myös eduskunnan päässä valtiontalouden valvonnan instituutioihin ja menettelytapoihin.

Toimikunnan ehdotusten toteuttamisella voidaan selkeästi vahvistaa eduskunnan valtiontaloudelliseen valtaan kuuluvaa valtiontaloudellista valvontavaltaa ja sen vaikuttavuutta tavalla, joka sopii yhteen uuden perustuslain kantavien periaatteiden sekä valtiontalouden hoidon ja valtionhallinnon ohjauksen viime vuosien uudistusten kanssa.

Valtiovarain controller –toiminto yhtyy omasta näkökulmastaan toimikunnan arvioon, jonka mukaan ehdotetulla tarkastusvaliokunnalla olisi selkeä rooli valtiontalouden ohjauksen ja valvonnan kokonaisuudessa.

Toimikunnan ehdotusten toteuttamisen jälkeen valtiontalouden ohjauksen ja valvonnan kokonaisuus olisi seuraava:
– eduskunta ylimpänä valtioelimenä päättää valtiontaloudesta. Valtiontaloudellisen päätöksenteon valmistelun keskeisenä elimenä on eduskunnan valtiovarainvaliokunta;
valtioneuvosto vastaa valtion talouden ja toiminnan sisäisestä ohjauksesta ja sisäisen valvonnan järjestämisestä sekä sisäisen tarkastuksen järjestämisen johtamisesta samoin kuin tulos- ja tilinpäätösraportoinnin oikeellisuudesta ja riittävyydestä. Tässä tehtävässään valtioneuvostolla on apuna käytettävissä valtioneuvoston tulos- ja

3 (6)
valtiovarainvalvoja, valtiovarain controller –toiminto. Vastuu sisäisen valvonnan järjestämisestä sekä sisäisestä tarkastuksesta kuuluu kullekin ministeriölle ja ministeriöiden alaisten virastojen ja laitos-ten johdolle.
valtiontalouden tarkastusvirasto toimii riippumattomana ulkoisena ammattitilintarkastaj ana ja raportoi tilintarkastuksen ja toiminnan-tarkastuksen tulokset eduskunnalle ja myös valtioneuvostolle; eduskunnan tarkastusvaliokunta vastaa keskitetysti valtiontalouden jälkikäteisestä valvonnasta ja tässä tehtävässään valvoo jälkikäteisesti myös valtion varojen käytön ja hallinnon toiminnan tuloksellisuutta.

Toimikunnan ehdottamia muutoksia osaltaan perustelee valtiontalouden ja toiminnan ohjauksen, mukaan lukien tulosohjaus, ja tilivelvollisuuden kehittäminen viimeisen kandenkymmenen vuoden aikana. Eräs merkittävä tulosohjauksen ja tulosraportoinnin keskeinen ongelma on ollut poliittisen päätöksentekotason vähäinen kiinnostus raportointia kohtaan. Osaksi tämä on johtunut tavoitteenasettelun ja raportoinnin laadusta ja siitä johtuvasta vähäisestä kiinnostavuudesta poliittisten päätöksentekijöiden kannalta. Eduskunnan valtiovarainvaliokunnan työssä ei ole käytännössä voitu riittävästi paneutua asetettujen yhteiskuntapoliittisten tavoitteiden ja toiminnallisten tulostavoitteiden sekä sitä kautta voimavarojen kohdentamisen ja käytön tehokkuuden arviointiin.

Arvovaltaisen tarkastusvaliokunnan avulla voidaan osaltaan nostaa tulosraportoinnin ja tuloksellisuuden arvioinnin painoarvoa ja merkittävyyttä sekä sitä kautta luoda välillisesti painetta myös entistä selkeämmän tavoitteenasettelun ja voimavarojen suuntaamisen omaksumiseen käytännössä. Tarkastusvaliokunta voi osaltaan erityisesti auttaa keskittymään jälkikäteisessä raportoinnissa ja arvioinnissa sekä välillisesti myös tulevaisuuteen suuntautuvassa tavoitteenasettelussa olennaisimpiin seikkoihin, jolloin tarkastusvaliokunnan toiminta osaltaan selkeästi vahvistaa perustuslaissa keskeiseksi tarkoitettua parlamentaarisen hallintotavan ja kansanvaltaisuuden periaatteita valtiontalouden ja hallinnon ohjauksen käytännöissä.

Tarkastusvaliokunnan työn onnistumisen ja eduskunnan valtiontaloudellisen vallankäytön selkeyden kannalta on tärkeää, että käytännön tasolla valtiovarainvaliokunnan ja tarkastusvaliokunnan työnjako on selkeä. Tarkastusvaliokunnan perustamisen jälkeenkin on tärkeää, että tarkastusvaliokunnan mietintöj en ja lausuntojen kautta j a muutoinkin toteutunutta kehitystä j a sen arviointia koskevaa tietoa hyödynnetään valtiovarainvaliokunnan tulevaisuuteen suuntautuneessa päätöksenteossa.

Valtiovarain controller –toiminnolla ei ole huomauttamista mietinnön ehdotuksiin tarkastusvaliokunnan jäsenmäärästä ja toimintatavoista sekä linjauksiin valtiontilintarkastajain kanslian henkilökunnan aseman turvaamisesta sekä tarkastusvaliokunnan resurssoinnista.

4 (6)

2 KYNNYS PERUSTUSLAIN MUUTTAMISEEN
Valtiovarain controller –toiminto muistuttaa perustuslain jykevyydestä tavallisiin lakeihin nähden ja siitä, että perustuslaille on ominaista tavan-omaista suurempi pysyvyys ja sen vuoksi perustuslakia tulisi muuttaa vain painavista syistä. Valtiovarain controller –toiminnon arvion mukaan perustuslain muuttamisen korkeat edellytykset ovat selvästi ylittyneet toimikunnan ehdottamassa muutoksessa. Ehdotettu muutos voidaan nähdä uudessa perustuslaissa vahvistettujen valtiollisen järjestelmän keskeisten periaatteiden toteuttamisena valtiollisessa käytännössä. Kyse ei siten ole vain tiettyyn ajankohtaan sidotuista, luonteeltaan hetkellisistä muutostarpeista vaan pitkään jatkuneesta institutionaalisesta muutoksesta, joka on nyt saavuttanut sellaisen kypsyysasteen, että se voidaan pysyvällä tavalla kirjata perustus-lakiin. Merkittävä on tässä yhteydessä valtiontalouden tarkastusviraston siirtäminen uudessa perustuslaissa hallituksen alaisuudesta eduskunnan yhteyteen. Oikeastaan jo tässä yhteydessä olisi tullut arvioida valtiontilintarkastajien ja valtiovarainvaliokunnan harjoittaman valvontatoiminnan suhdetta	tarkastusviraston	ammattitilintarkastukseen	ja
toiminnantarkastukseen. Siihen ei kuitenkaan ollut perustuslakia muutettaessa mandollisuuksia. Toimikunnan ehdottama muutos on selkeästi jatkumo perustuslaissa omaksutulle linjaukselle.

Valtiovarain controller –toiminto pitää lisäksi tärkeänä yleisempänäkin periaatteena sitä, että perustuslakia voidaan tarvittaessa myös muuttaa sen tavanomaista suuremmasta pysyvyydestä huolimatta.

3 ARVIOT PERUSTUSLAIN MUUTTAMISTA KOSKEVISTA EHDOTUKSISTA
Toimikunnan ehdotuksiin perustuslain 35 §:n ja 90 §:n muuttamisesta ei ole sinänsä huomauttamista. On tärkeää, että uuden tarkastusvaliokunnan perustuslaillinen tehtävä ja siihen liittyvä arvovaltainen asema ilmenee perustuslaista. Valtiontalouden parlamentaarisen valvontatehtävän luonne vaatii, että tarkastusvaliokunnalla on oltava mandollisuus saada valtiontalouden valvontaan kuuluva asia oma-aloitteisesti vireille. Toimikunnan ehdotuksen ja sen perusteluiden mukaan tarkastusvaliokunnan oma-aloitteinen vireillepanomandollisuus ilmenee perustuslain 90 §:n ehdotusta uudesta säännöksestä ja lisäksi siitä säädettäisiin perustuslain 39 §:n mukaisesti eduskunnan työjärjestykseen otettavassa uudessa 31 a §:ssä. Erillisen pykälän ottaminen tarkastusvaliokunnan vireillepano-oikeudesta eduskunnan työjärjestykseen on valtiovarain controller –toiminnon arvion mukaan välttämätöntä. Ehdotetut perustuslain muutokset ovat myöskin sinänsä riittävä perusta tarkastusvaliokunnan toiminnalle.

Tarkastusvaliokunnan vireillepano-oikeus kuuluu kuitenkin siinä määrin olennaisena osana tarkastusvaliokunnan perustuslaissa tarkoitettuun tehtävään, että on syytä pohtia vielä sitä, missä laajuudessa sen tulisi ilmetä ehdotettua selkeämmin perustuslain tekstistä. Olisikin vielä harkittava, olisiko perustuslakiin otettava säännös tarkastusvaliokunnan oikeudesta ottaa omasta aloitteestaan käsiteltäväksi toimialaansa kuuluva asia. Eduskunnan

5 (6)
työjärjestykseen ehdotetun 31 a §:n keskeinen sisältö voitaisiin harkita otettavaksi perustuslain 90 §:ään esimerkiksi seuraavasti:

Eduskunta valvoo valtion taloudenhoitoa ja valtion talousarvion noudattamista. Tätä varten eduskunnassa on tarkastus-valiokunta, jolla on oikeus omasta aloitteestaan ottaa käsiteltäväksi valtion taloudenhoidon ja talousarvion noudattamisen valvontaa koskeva asia. Tarkastusvaliokunnan tulee saattaa eduskunnan tietoon mietinnöissään merkittävät valvontahavaintonsa.

4 ARVIOT MUIHIN SÄÄDÖKSIIN EHDOTETUISTA MUUTOKSISTA
Valtiovarain controller –toiminto pitää perusteltuna valtiontalouden tarkastusvirastosta annetun lain 5 §:ään ehdotettua teknistä muutosta sekä valtiontilintarkastajain eräistä tarkastus- ja tietojensaantioikeuksista annetun lain kumoamista.

Valtiovarain controller –toiminto yhtyy tarpeeseen muuttaa valtiontilintarkastajien ja valtiontalouden tarkastusviraston oikeudesta tarkastaa eräitä Suomen ja Euroopan yhteisöjen välisiä varainsiirtoja annettua lakia mukaanlukien lain nimeke. Laki on edelleenkin tarpeellinen, jotta muun muassa Euroopan tilintarkastustuomioistuimen kansallisen yhteistyöviranomaisen tehtävät voidaan tehokkaasti toteuttaa. Lain systematiikassa on noudatettu aikanaan valtiontilintarkastajien ja valtiontalouden tarkastusviraston rinnakkaisen ja samanlaisen toimivallan ja tietojensaantioikeuden periaatetta, vaikka käytännössä nimenomaan valtiontalouden tarkastusvirasto on toiminut Euroopan tilintarkastustuomioistuimen Euroopan unionin perustana olevissa sopimuksissa tarkoitettuna yhteistyöviranomaisena. Tarkastus-valiokunnan tarkastusvaltuuksien ja tietojensaantioikeuksien ottaminen tä-hän lakiin on oikeudellisesti tarpeellista, jos tarkastusvaliokunnalle halutaan antaa valtuudet tarkastaa ja saada tietoja Suomen ja EU:n välisistä varainsiirroista siltäkin osin kuin niitä ei toteuteta Suomen valtiontalouden välityksellä. Perustuslaissa tarkoitettu valtiontalouden käsite ei kata kyseisiä varainsiirtoj a.

Voidaan kuitenkin myös esittää kysymys, onko tarkastusvaliokunnalle tar-peen säätää tässä laissa toimivaltaa ja tietojensaantioikeutta, koska valtion-talouden tarkastusvirastolla olisi jatkossa aikaisempaakin selkeämmin yksinomaisesti tehtävä toimia Euroopan tilintarkastustuomioistuimen kansallisena yhteistyöviranomaisena eikä eduskunnan parlamentaarista valvonta-toimintaa ole tarkoituksenmukaista yhdistää tähän hallinnolliseen viranomaisyhteistyöhön. Valtiovarain controller –toiminto huomauttaa lisäksi, että Euroopan unionin perustuslaillisen sopimuksen voimaantulo ja unionille tuleva oikeushenkilöllisyys aiheuttavat tarpeen tarkistaa ehdotettua laaj emmin lain nimikettä j a säännöksiä.

Valtiovarain controller –toiminnolla ei ole huomauttamista muihin säädösmuutosehdotuksiin. Tässä yhteydessä voidaan kuitenkin todeta, että kansanedustajan ja siten myös valiokunnan jäsenen salassapitovelvollisuutta koskeva sääntely ei ehkä kokonaisuutena ottaen ole riittävän selkeä. Rikoslaissa säädetään kyllä salassapitovelvollisuuden rikkomisesta mutta ri-

Soili Vasikainen

6 (6)
koslain systematiikka edellyttää, että aineellinen säännös salassapitovelvoitteesta on muussa normissa. Koska tarkastusvaliokunnan työhön liittyy tavanomaista valiokuntatyötä enemmän valvontatehtävän suorittamista ja valvontavallan käyttöä, olisi harkittava, ovatko tältä osin rikosoikeudellista vastuuta ja salassapitovelvollisuutta koskevat säännökset riittävän selkeitä. Tämä tarkistus voidaan tehdä ehdotuksen jatkoval	elussa.

Valtioneuvoston controller	~~~':' as Pöysti
Valtioneuvoston apulaiscontroller

JAKELU: Valtiovarainministeriön budjettiosasto
TIEDOKSI: Eduskunnan puhemiesneuvosto (valtiovarainministeriön lausunnon yhteydessä)

18.3.2005

Viite

EDUSKUNTA	195/2005
MI
Valtiontilintarkastajat
EDUSKUNTA PUHEMIESNEUVOSTO
Valtiontalouden parlamentaarinen valvonta-toimikunnan mietintö Lausunto
Puhemiesneuvosto asetti 1.10.2003 toimikunnan valmistelemaan niiden kysymysten selvittämistä, jotka liittyvät valtiontilintarkastajien ja valtiovarainvaliokunnan hallinto- ja tarkastusjaoston parlamentaarisen valvonta- ja tarkastus-toimen yhdistämiseen erikoisvaliokunnan tapaan toimivaksi tutkinta- ja valvontaorganisaatioksi. Toimikunta antoi mietintönsä 2.3.2005 ja ehdottaa siinä perustettavaksi eduskunnan tarkastusvaliokunnan.
Valtiontilintarkastajat näkevät myönteisenä sen, että myös toimikunta on tuo-nut hyvin esiin parlamentaarisen valvontatoimen tärkeyden eduskunnalle sekä valvontatyön vaatimusten kasvun. Ratkaisevaa kuitenkin on, miten organisoi-tuna tämä vaativa tehtävä tulee parhaiten suoritetuksi. Organisaatioiden toi‑
minnan kehittäminen vastaamaan ajassa olevia tarpeita on luonnollisesti jokaisen organisaation peruslähtökohta. Näin asia on myös valtiontilintarkastajien toiminnassa.
Vasta vuoden 2005 alusta lukien on eduskunnan hyväksymänä tullut voimaan muutos valtiontilintarkastajien johtosääntöön. Siitä lähtien valtiontilintarkastajana on voinut toimia ainoastaan kansanedustaja. Vaikkakin valvonta- ja tarkastustyö on lähtökohtaisesti menneeseen kohdistuvaa, jo toteutuneen toiminnan arviointia, ovat valtiontilintarkastajat pyrkineet ottamaan huomioon mm. käsiteltäväksi otettavien aiheiden ajankohtaisuuden sekä tuotettavan tiedon käyttökelpoisuuden eduskunnan päätöksenteolle. Näin on tehty eduskunnalle jo annetussa kertomuksessa 2004 ja näin myös tehdään valmisteilla olevassa kertomuksessa 2005.
Postiosoite:
00102 Eduskunta	Sähköposti:
valtiontilintarkastajat@eduskunta.fi	Puhelin:		
		(09) 4321	
Käyntiosoite:
Annankatu 44 A 7. krs	Internet:
www.eduskunta.fi	Faksi:
(09) 432	3311	

4

2/3
Ehdotuksessa on valitettavan vähän tuotu esiin valtiontilintarkastajien nykyistä toimintaa, toiminnan kehittämisen tuloksia ja toiminnan mandollisuuksia. Valmisteilla olevassa kertomuksessa 2005 hallinnonalakohtaisen tarkastelutavan asemasta tarkastellaan poikkihallinnollisia teemoja. Raportoinnin edelleen kehittäminen aiempaa ajankohtaisemmaksi on mandollista myös nykyisellä säädöspohjalla ja organisaatiolla.
Valtiontilintarkastajat eivät epäile, ettei parlamentaarista valvontaa voisi menestyksekkäästi suorittaa myös jokin toinen elin, kuten nyt ehdotettu tarkastusvaliokunta. Ehdotettuun vaihtoehtoon tai oikeastaan vaihtoehdottomuuteen on valtiontilintarkastajien mielestä kuitenkin päädytty tekemättä riittäviä selvityksiä. Kun toimikunnan mietinnössä valtiontilintarkastajien nykyinen toimintamuoto tulee perusosiltaan säilymään, niin olisi tarpeen selvittää, mikä nykyisessä toiminnassa on hyvää ja säilyttämisen arvoista tai mikä puolestaan kehittämistä vaativaa. Tällainen vertaileva arviointi puuttuu toimikunnan työstä.
Valvontatyön ja toisaalta eduskuntatyön tuoman kokemuksen perusteella valtiontilintarkastajat pelkäävät, että ehdotettu organisaatiomalli ei vahvista parlamentaarista valvontaa, vaan heikentää sitä. Valvonnan toteuttaminen ja siihen vaadittava sitoutuminen valiokuntamuotoisena ja 11-j äsenisenä verrattuna nykyiseen viiteen valtiontilintarkastajaan saattaa johtaa valvonnan otteen siirtymiseen kansanedustajilta virkamiehille. Myös suunnitellun tarkastusvaliokunnan ja eduskunnan erityisvaliokuntien välinen työnjako sekä yhteistyö eduskunnan yhteydessä toimivan valtiontalouden tarkastusviraston välillä on jäänyt ehdotuksessa käsittelemättä.
Valtiontilintarkastajat pitävät moitittavana, että mietinnössä henkilöstöä koskevien ehdotusten kirjoittamistavassa on epätarkkuutta ja ristiriitaisuutta (s. 103 – 106). Asiaan on valtiontilintarkastajien toimesta puututtu jo aiemmin, kun toimikunnan puheenjohtaja ja eduskunnan korkein virkamiesjohto kutsuttiin 16.2.2005 valtiontilintarkastajien kokoukseen kuultaviksi toimikunnan ehdotuksista koskien henkilökunnan asemaa. Tämä kuuleminen ei valtiontilintarkastajien mielestä jättänyt mitään epäselvää siitä, että jos ehdotus toteutuu, siirtyy kanslian henkilökunta kokonaisuudessaan nykyisine virkoineen eduskunnan kansliaan. Tämän jälkeen mandollisesti tapahtuvissa virkajärjestelyissä noudatetaan eduskunnan virkamieslain 5 §:n periaatetta, jonka mukaan virka voidaan siirtää vain virkamiehen suostumuksella.
Toimikunnan ehdotukset vaativat toteutuakseen perustuslain muuttamista. Valtiontilintarkastajien mielestä kynnys perustuslain muuttamisella on korkea eikä siihen pitäisi lähteä, kun parlamentaariselle valvonnalle asetetut kehittämistavoitteet ovat toteutettavissa nykyistä toimintaa parantamalla.

3/3

pWrapPolygonVertices8;7;(0,0);(0,21593);(18647,21593);(18647,7046);(21606,7046);(21606,0);(0,0);fBehindDocument0pWrapPolygonVertices8;7;(0,0);(0,21600);(2736,21600);(2736,17850);(21603,17850);(21603,0);(0,0);fBehindDocument0

Virpa Puisto	ere Lahti
valtiontilintarkastajien	valtiontilintarkastajien

puheenjohtaja	varapuheenjohtaja

LIITTTEET:	Valtiontilintarkastajien valvontatoiminnan ja tarkastusvaliokuntaehdotuksen välinen vertailu
Valtiontilintarkastajien kanslian henkilökunnan lausunto

Valtiontilintarkastajien
kanslia

18.3.2005

1

Valtiontilintarkastajien valvontatoiminnan ja tarkastusvaliokuntaehdotuksen välinen vertailu
	Valtiontilintarkastajat (Vtt)	Tarkastusvaliokunta (TrV)	
1. Valtiontilintarkastajien ja
VaV:n hallinto- ja tarkastusja-
oston yhdistäminen	- toiminta päättyy,
- kanslia lakkautetaan
- valtiontilintarkastajien kertomus
jää pois	- pohjautuu kertomusmenettely‑
työryhmän näkemykseen ja
- selvitysmies Vainion ehdotuk‑
seen (b-vaihtoehto)	
2. Parlamentaarinen valvonta-
toimi	- perustuu 5 valtiontilintarkastaj an
työhön, jotka ovat aina kansan-
edustajia,
- valtiovarainvaliokunta ei ole esit-
tänyt valtiontilintarkastajien työtä
kohtaan kritiikkiä,
- lähetekeskustelun palaute kerto-
muksesta on ollut myönteistä,
- hallinto on nähnyt valtiontilintar-
kastajien aseman ja kertomuksen
laadinnan haasteena ja eräänlaisena
"sparrauksena",
- valtiontilintarkastajat ovat työs-
sään itsenäisiä ja riippumattomia	- nousee vahvaan asemaan mui‑
den erikoisvaliokuntien joukossa,
- keskittyy valtiontalouden val‑
vontaan ja tarkastukseen,
- työ on nykyistä enemmän jälki‑
käteistä tilintarkastusta kuin ar‑
viointia,
- oman valvontatyön rooli on
jäänyt mietinnössä epämääräi‑
seksi ja sen merkitys pienenee
selvästi nykyisestä,
- perustuu laajaan parlamentaari‑
seen kokoonpanoon (11 jäsentä
ja 6 varajäsentä),
- valvontaan tulee mukaan "halli‑
tus - oppositio" vastakohtaisuus,
joka näkyy kannanotoissa ja
eriävinä mielipiteinä	
3. Valtiontilintarkastajien toi-
minnan historia	- valvontatoiminta on muuttunut
ajan vaatimusten mukaisesti,
- nyt toimitaan ajantasaisesti (ker‑
tomus 2004 ja kertomus 2005 val‑
misteilla)	- uusi ehdotus, josta ei voi olla
kokemusperäistä tietoa	
4. Tilinpäätösuudistus	- uusi haaste,
- ei välittömiä vaikutuksia valtion-
tilintarkastajien parlamentaarisen
valvonnan kannalta	- tilinpäätösuudistuksesta ei ole
vielä saatu kokemuksia,
- tilinpäätösmenettelyä ei ole
mietinnössä arvioitu esim. tili- ja
vastuuvapauden myöntämisen
kannalta	
5. Hallituksen tilivelvollisuus	- tilivelvollisuus toteutuu valiokun-
nan (VaV) mietinnön pohjalta, jos
eduskunta niin haluaa,	- kannanotot hallitukselle tiedok‑
sija tarpeellisiin toimenpiteisiin
ryhtymiseksi,	

2
	- hallinto- ja tarkastusjaosto voi
sisällyttää asiaintuntij akuulemisten
pohjalta kertomukseen uusia ajan-
kohtaisista kysymyksistä	- tili- ja vastuuvapautta ei ole
käsitelty
- VTV:n roolia ja antia ammatti‑
tilintarkastajana käsitelty pinta‑
puolisesti	
6. Valtiontilintarkastajien ase-
ma	- eduskunnan valitsemia kokeneita
parlamentaarikkoja, jotka edustavat
tosin vain suurimpia eduskunta-
ryhmiä,
- valitsevat yksityiskohtaiset val-
vonta- ja tutkimusaiheet,
- johtavat ja osallistuvat kansliansa
käytännön toimintaa esim. päättä-
mällä virkanimityksistä, toiminta-
suunnitelmasta ja talousarviosta,
- jäsenet saavat työstään palkkion,
joka on sidottu kansanedustajan
palkkion
- palkkion maksaminen sisältää‑
osallistumispakon	- mielenkiinto keskittyy valtion‑
taloudellisiin kysymyksiin,
- nykyistä laaja-alaisempi poliit‑
tinen kokemus ja näkemys saata‑
vissa käyttöön mietintötyösken‑
telyyn,
- omaehtoiseen selvitys- ja tut‑
kimustyöhön perustuva arviointi
jää nykyistä vähäisemmälle
huomiolle,
- palkkionmaksu kuten erikoisva‑
liokunnissa	
7. Talousarviokäsittely ja bud-
jettivallan vahvistaminen	- talousarvio kuuluu valtiovarain-
valiokunnan tehtäviin, mikä määrit-
telee selkeän työnjaon
- valtiontilintarkastajien riippumat‑
tomuus antaa mandollisuuden käsi‑
tellä mitä tahansa taloudenhoitoon
ja hallintoon liittyviä valvontaky‑
symyksiä eduskuntakäsittelyn yh‑
teydessä	- työnjako ja vuoropuhelu VaV:n
ja TrV:n välillä jää mietinnössä
epäselväksi	
8. Kertomuksessa runsaasti
valvonta-aiheita eduskunnan
käsittelyyn	- raportoinnin kehittämishaaste,
- kaksinkertaisen käsittelyn (Vtt ja
VaV/Htj) haaste	- keskittyy talousarvion toteutu‑
misen arviointiin pääasiassa hal‑
lituksen tilinpäätöskertomuksen
perusteella
- uhkana tarkastelukulman ka‑
ventuminen nykyisestä	
9. Kertomuksen käsittelyn vii-
västyminen	- käsittelyaikataulu päätetään val-
tiovarainvaliokunnassa ja "viiväs-
tymiset" riippuvat eduskunnan
omasta aikataulusta,
- kertomus luovutetaan marras-
joulukuun vaihteessa
- tietoja voidaan haluttaessa käyttää
talousarvioprosessin loppuvaihees-
sa,
- valtiovarainvaliokunta ryhtyy
käsittelemään kertomusta vasta
seuraavan vuoden helmikuussa	- tarkastusvaliokunta voi antaa
aina tarvittaessa mietintöjä ja
lausuntoja tärkeäksi katsomistaan
kysymyksistä,
- raportointi eduskunnalle tihen‑
tyy j a tuo mukanaan valvonta‑
asioiden jatkuvan käsittelyn,
- vaarana saavuttaa nopeasti tar‑
kastuksen ja valvonnan kylläs‑
tymispiste	

3
	- otettu käyttöön laaj at asiantunti‑
jakierrokset ja jaostojen lausunnot
- mietintö valmistuu n. 2-3 kk ku‑
luttua keväällä		
10. Vaikuttavuus	- vaikuttavuutta kuvattu mietinnös-
sä vanhoihin tutkimuksiin perustu-
en,
- toimikunta ei ole tehnyt valtionti-
lintarkastuksesta omaan tutkimuk-
seen perustuvaa arviota,
- vaikuttavuuden lisäämiseksi yh-
teistyötä ja vuorovaikutusta on ke-
hitetty erikoisvaliokuntien ja minis-
teriöiden kanssa,
- tiedotuksen ja viestinnän kehittä-
minen on uusi haaste	- mietinnön mukaan "tulevaisuu‑
dessa tulee täysistunnon käsitel‑
täväksi kiinnostavia ja ajankoh‑
taisia asioita",
- valiokuntaratkaisu luo hyvät
edellytykset jatkuvalle ja jousta‑
valla keskustelulle,
- mietinnön mukaan vavlontatyö
saavuttaa laajan mielenkiinnon
(mm. edustaj at ja mediaj ulki‑
suus),
- vaikuttavuutta ei ole arvioitu
faktoihin perustuen eikä sille ole
asetettu kriteereitä tai tulosvaa‑
timuksia	
11. Organisatorinen itsenäisyys	- eduskunnan ns. erillishallintoyk-
sikkö, jolla on oma budjetti, oma
kansliahenkilökuntansa
- tuottaa tai hankkii tarvittavat tu-
kipalvelut talousarvionsa puitteissa,
- toimipaikan sijainti eduskunnan
ulkopuolella samassa rakennukses‑
sa, jossa sijaitsee myös VTV	- valiokuntasihteeristön kiinteä
osa, joka lisää työmäärää mm.
hallinnossa, asiakirjatoimistossa,
ruotsinkielen toimistossa jne.	
12. Päätöksenteon riippumat-
tomuus	- päättää itsenäisesti valvontatoi-
men suuntaamisesta ja kertomuk-
sen laadinnasta ja sisällöstä,
- antaa kertomuksen eduskunnalle
(puhemies),
- kertomuksen valmistaminen edel-
lyttää valvontatyön suunnitelmal-
lista toteutusta	- valiokunnan mietintö "merkit‑
tävistä asioista" suoraan täysis‑
tuntoon
- puhemiesneuvoston rooli por‑
tinvartijana on jäänyt epäselväksi
- eduskunnan täysistunnon kes‑
kustelu ja kannanotto,
- lausuntoj a (muiden valiokunti‑
en pyynnöstä)	
13. Poliittinen riippumattomuus	- yksimieliset kannanotot (konsen-
sus),
- jäsenten todellinen riippumatto-
muus taustaryhmistään,
- valvontatointa toteutetaan itsenäi-
sesti eduskunnan "ulkopuolella"
eduskuntaa varten	- mietinnössä eriäviä mielipiteitä,
- selkeä hallitus/oppositio -
asetelma vaikeuttaa yksimieli‑
syyteen pääsemistä,
- valvontatyö siirtyy eduskunnan
"sisälle ja näkymättömiin"	
14. Virkamiesten nimittäminen	- valtiontilintarkastajien kanslian
virkamiesten nimitys- ja erottamis-	- käytännön asioita ei ole käsitel‑
ty yksityiskohtaisesti mietinnös‑	

4

oikeus,
•	vallan ja vastuun yksiselitteisyys säädelty

sä
- ei samanlaista johtamis- ja päätösvaltaa

15. Talousarvio luo pohjan toi-minnalle

- valiokuntalaitoksen budjetin osa

•	yksityiskohtainen budj etointi (esitysoikeus) j a oma budj ettimomentti eduskunnan talousarviossa,
- taloushallinnon ja talouden jatkuvan seurannan vastuu jaettu tarkoituksenmukaisesti kanslian j a taloustoimiston välillä,
- määrärahojen allokointi itsenäistä talousarvion puitteissa

16. Raportointi eduskunnalle

•	vuosittain yksi kertomus eduskunnalle,
•	erilliskertomusten mandollisuus,
•	tutkimusraportit ja muut julkaisut

•	mietintö] ä tarpeen mukaan täysistuntoon,
•	selvitysmenettely,
- lausuntojen anto,
•	julkiset kuulemiset ja seminaarit yms.
•	"tuoreus ja käyttökelpoisuus"
•	osa asioista (selvityksistä) jää valiokuntaan eikä tule koko eduskunnan käsittelyyn

17. Kannanottojen muodosta-minen

- suppea mietintömenettely, - eduskunnan kannanotto,
•	kirjelmä hallitukselle,
- muut ad hoc -tehtävät,
- raportointi jatkuvaa mm. useita mietintöj ä
- suuri osa asioista pysähtyy tarkastsuvaliokuntaan
- rajaus "merkittävät asiat" täysistuntoon viemiselle
•	vaara tietoj en lokeroitumisesta vain tarkastusasiaksi

- valtiontilintarkastajat tekevät kannanottonsa itsenäisesti j a yksimielisesti perusteellisten ja monipuolisten selvitysten pohjalta kannanottonsa,
- valtiovarainvaliokunnan mietintö perustuu valtiontilintarkastajien kertomukseen ja valvontatoimi jatkuu hallinto- ja tarkastusjaoston valmistelussa,
- mietintöä seuraa täysistuntokäsittely ja eduskunnan kirjelmä hallitukselle, jossa vaaditaan palaute hallituksen vastauksen muodossa kaikista kannanotoista,
- hallituksen vastaukset on annettu tilakertomuksessa (tulevaisuudessa tilinpäätöskertomuksessa?),
- valvontaprosessi voi tarvittaessa jatkua em. hallituksen kertomuksesta annettavassa mietinnössä
- po. mietintö voi johtaa vaatimuksiin lisätiedoista tai jatkoselvittelystä,
- suunnitelmallinen toimintatapa päättyy raportointiin kerran vuodessa

18. Julkisuus	- kertomuksen valmistelu ei julkis-
ta,
- kertomuksen luovuttaminen pu-
hemiehelle ja sitä seuraava tiedo-
tustilaisuus,
- julkaiseminen painettuna ja inter-
netissä
- keskustelu mediassa	- valmistelu pääsääntöisesti ei
julkista,
- julkisten kuulemisten mandolli‑
suus,
- valmis mietintö julkinen,
- täysistuntokäsittely
- median mielenkiinto	
19. Henkilöstön asema	- kanslia toimii valtiontilintarkasta-
jien (puheenjohtajan) valvonnassa,
- liukuva työaika,
- "asiakas on oikeassa" -
palvelukonsepti, jota vahvistaa
kanslialle hyväksytyt arvot,
- kun kaikki tärkeimmät tukipalve-
lut tuotetaan tai hankitaan kanslian
toimesta, henkilöstöllä on erityis-
taitoj aja -osaamista	- valiokunta toimii pääsihteerin
ja apulaispääsihteerin valvonnan‑
sa,
- valiokuntalaitoksen työaika
virkamiestyötä tietyin poikkeuk‑
sin,
- kanslian henkilöstön asema ja
nykyistä vastaavat tehtävät turva‑
taan eduskunnassa,
- voidaan esittää sihteeristölle
erityisvaatimuksia (oikeudelli‑
nen, taloudellinen tai muu val‑
vontaan liittyvä osaaminen ja
asiantuntemus),
- kanslian lakkauttamisesta ja
virkojen siirrosta mietinnössä
ristiriitaisia näkemyksiä, jotka
aiheuttavat vääriä tulkintoja	
20. Tukipalvelut	- kaikki hankitaan itse talousarvion
puitteissa,
- antaa toiminnan kehittämiselle
vapauksia ja mandollisuuksia,
- vaatii erityistaitoja, joita valio-
kuntasihteeristössä ei tarvita	- hallinto-osasto tarjoaa (ei kes‑
kusteltu käytännön järjestelyistä
mietinnössä),
- valiokuntien yhtenäinen tuki‑
palvelukonsepti,
- toimitilojen sijainti aiheuttaa
erityisvaatimuksia mm. 11 -
jäsenisen valiokunnan kokoon‑
tumisella	
21. Avoimuus	- keskeneräisten asioiden valmiste-
lu ei julkista,
- valmiin kertomuksen julkisuutta
ja siitä käytävän keskustelun tärke‑
yttä korostetaan	- eduskunnan käytännöt,
- avoimuus voi lisääntyä,
- salassapidon ongelma	
22. Valvontakäynnit	- suppea ryhmä voi tutustua koko-
naisuudessa asioihin,
- jaostoihin jakaantumisen mandol-
lisuus
- kaikki voivat saada käyttöönsä
saman tiedon esim. valvontakäyn-	- valiokunta päättää itse käyn‑
neistään, jotka eivät ole luonteel‑
taan nykyisen kaltaista valvon‑
taa,
- jäsenmäärä asettaa käynneille
käytännöllisiä rajoituksia	

6
	neillä
- tukee kertomuksen laadintaa		
23. Tietopohja	- perusteellinen fakta,
- analyyttinen tiedonhankinta,
- omat tutkimukset,
- tutkimuspalvelujen hankinta tut-
kimusmäärärahan puitteissa	- mielipiteitä asiantuntijatietoon
ja -lausuntoihin perustuen,
- hankkii tietoa myös omiin sel‑
vityksiin perustuen,
- oma tutkimustoiminta ja tutki‑
musmäärärahan käyttö	
24. Yhteistyö hallintoon	- tiivis vuoropuhelu,
- valmistelun aikainen yhteydenpi-
to,
- yhteyshenkilöjärjestelmä	- valiokuntalaitos,
- asiantuntij avalta	
25. Kansanvalta	- riippumattomuus tuo toiminnalle
luotettavuutta,
- "miltä toiminta näyttää kansalais‑
ten silmissä" -arvio	- mietinnön mukaan "kasvaa"	
26. Lakimuutokset	- valtiontilintarkastajia koskevia
säädöksiä on juuri uudistettu,
- säädökset mandollistavat toimin-
nan kehittämisen haluttuun suun‑
taan uusilla tulkinnoilla	- perustuslaki,
- eduskunnan työjärjestys,
- muut säädökset	

Valtiontilintarkastajien kanslian henkilöstön lausunto 28.2.2005 annetusta Valtiontalouden parlamentaarinen valvonta -toimikunnan mietinnöstä	17.3.2005
Eduskunnan puhemiesneuvosto on pyytänyt valtiontilintarkastajia antamaan lausunnon otsikossa mainitusta mietinnöstä 31.3.2005 mennessä. Koska valtiontilintarkastajien kanslian henkilöstölle ei ole annettu mandollisuutta esittää mietinnöstä omaa näkemystään, henkilöstön lausunto bitetään valtiontilintarkastajien lausunnon oheen valtiontilintarkastajien suostumuksella.
Valtiontalouden parlamentaarinen valvonta -toimikunta esittää mietinnössään valtiontilintarkastajat-instituution ja valtiontilintarkastajien kanslian lakkauttamista ja uuden tarkastusvaliokunnan perustamista. Tehtäviltään ja resursoinniltaan uusi valiokunta poikkeaisi huomattavasti entisestä, joten kyseessä ei ole pelkästään organisatorinen muutos.

Valtiontilintarkastajien kanslian henkilöstö esittää vakavan ja vilpittömän huolestumisensa ennen kaikkea kandesta seikasta: valtiontalouden parlamentaarisen valvonnan perusteellisten käytäntöjen mahdollisesta katoamisesta ja henkilöstön epävarmasta asemasta.

Parlamentaarisen valvonnan olemus ja merkitys
Toimikunnan mietinnössä parlamentaarisen valvonnan uudelleenorganisointia tarkastellaan lähes yksinomaan muodollisesta säännöstarkastelun näkökulmasta. Mietinnössä ei esitetä analyysiä valtiontilintarkastajien toiminnan sisällöstä, valvonta- ja tarkastustoiminnan vaikuttavuudesta eikä myöskään siltä, miten toiminta palvelee eduskunnan tietotarpeita ja budjettivallan käyttöä. Tällainen analyysi on valtiontilintarkastajien kanslian henkilöstön mielestä välttämätön uudistushankkeessa, joka edellyttää perustuslain muutosta ja jossa esitetään lakkautettavaksi yli 80 vuotta harjoitettu parlamentaarinen tarkastustoiminta.

Valtiontilintarkastajien valvonnan ja tarkastuksen kehitykseen ja nykyisten toimintatapojen muotoutumiseen on keskeisesti vaikuttanut valtionhallinnossa tapahtunut kehitys. Normiohjaus on valtionhallinnossa vähentynyt, ja ohjauksessa on siirrytty yhä enemmän puite- ja informaatio-ohjaukseen. Uudistuneessa ohjauksessa huomiota kiinnitetään toiminnan tarkoituksenmukaisuuteen ja tuloksellisuuteen. Valtiontilintarkastajien valvontatoiminnan kannalta tämä on merkinnyt sitä, että laillisuuskysymysten merkitys on olennaisesti vähentynyt ja toiminnan tarkoituksenmukaisuuden, tuloksellisuuden ja vaikuttavuuden arviointi on lisääntynyt. Valtiontilintarkastajien vuosittaisissa kertomuksissa annetaan eduskunnalle kattava kuva eri hallinnonalojen ja myös useammille hallinnonaloille ulottuvien toimintojen tosiasiallisesta kehityksestä ja tilasta. Nykyinen valtiontilintarkastajien toiminta perustuu laajaan tiedonhankintaan, inonipuolisiin taloudellisiin ja hallinnollisiin analyyseihin sekä poikkihallinnollisiin tarkasteluihin.

Toimikunnan mietinnössä todetaan, että Valtiontalouden tarkastusviraston siirtäminen eduskunnan yhteyteen vuoden 2001 alusta on osaltaan johtanut valtiontilintarkastajien aseman marginalisoitumiseen. Tätä väitettä ei tue valtiontilintarkastajien toiminnastaan saama palaute. Sekä eduskunnan valiokuntien, ministeriöiden että muun hallinnon antama palaute on ollut voittopuolisesti hyvin myönteistä. Toiminnan vaikuttavuutta kuvaa puolestaan se, että hallinnossa on ryhdytty jo tarkastuksen aikana valtiontilintarkastajien esille tuomien ongelmien korjaamiseen. Monissa ministeriöissä on valtiontilintarkastajien tekemien valvontakäyntien yhteydessä todettu, että valtiontilintarkastajien esittämät kirjalliset kysymykset ja käydyt keskustelut ovat olleet heille varsin hyödylli-

siä, sillä he ovat myös itse joutuneet tällöin arvioimaan omaa toimintaansa uudesta näkökulmasta. Toiminnan vaikuttavuutta lisää merkittävästi se, että sen takana on eduskunnan arvovalta.

Vaikka Valtiontalouden tarkastusvirastossa onkin toiminnantarkastuksen yksikkö, sen tarkastus-toiminta ei ole samaa kuin valtiontilintarkastajien toiminta. On aivan eri asia, suorittaako tarkastusta yksittäinen virkamies vai laaja parlamentaarinen kollegio. Valtiontalouden tarkastusviraston virkamies saattaa tarkoin rajatussa tarkastusaiheessaan päästä hyvinkin syvälle, mutta missään tapauksessa tämä ei korvaa valtiontilintarkastajien laajaa yhteiskunnallista näkemystä ja arvovaltaa. Valtiontilintarkastajien valvontatoiminnan olennainen ero Valtiontalouden tarkastusviraston toiminnantarkastukseen on juuri kunkin aihealueen tarkastelun laaja-alaisuus.

Valtiontilintarkastajien kanslian henkilöstön mielestä parlamentaarista valvontaa voidaan edistää parhaiten valtiontilintarkastajien nykyistä toimintaa kehittämällä. Toiminnan ajankohtaisuutta voidaan parantaa nopeuttamalla raportointia. Raporttien tarkoituksenmukaisella ajoituksella tarkastusaineistot voidaan antaa eduskunnalle myös siten, että ne ovat eduskunnan käytettävissä valtion vuotuisessa talousarviokäsittelyssä. Henkilöstö on kokenut myönteisenä vaalikaudeksi 2003–07 valittujen tilintarkastajien aloittamat kehittämistoimet, joiden tavoitteena on muun ohella teemoittaa tarkastusten sisältöä ja siten luoda edellytyksiä entistä jäsentyneemmälle raportoinnille.

Toimikunnan esittämän tarkastusvaliokunnan suunniteltu tehtäväkuva ei ilmene selkeästi mietinnöstä. Valiokunnan keskeiseksi tehtäväksi on esitetty valtiontaloudellisten kertomusten käsittelyä täysistuntoa varten. Sen sijaan nykyisen kaltainen ja laajuinen tarkastustoiminta ei sisältyisi valio-kunnan tehtäviin, mikä olisi suuri menetys. Ilman analyyttistä tarkastustoimintaa valiokunta ei pysty tuottamaan valtiontilintarkastajien toiminnan tavoin tietoa valtiontalouden ja -hallinnon tosiasiallisesta kehityksestä ja tilasta. Tällaisen olennaisen tiedon puuttuminen tosiasiallisesti heikentää eduskunnan budjettivaltaa.

Henkilöstön asema
Toimikunnan mietintö on henkilöstön asemaa koskevilta osilta epämääräinen ja monitulkintainen. Mietinnön yleisperusteluissa toisaalla puhutaan henkilöstön aseman turvaamisesta ja kaikkien valtiontilintarkastajien kanslian virkojen siirrosta eduskunnan kanslian viroiksi, toisaalla taas virkojen lakkaamisesta.
Mietinnön mukaan vain osa valtiontilintarkastajien kanslian henkilöstöstä rekrytoitaisiin tarkastusvaliokunnan tehtäviin ja osalle etsittäisiin sopiva sijoituspaikka eduskunnasta tai sen yhteydessä toimivista virastoista.
Toimikunta vakuuttaa mietinnössään, tosin perustelematta, parlamentaarisen valvonnan merkittävyyden lisääntyvän osana valiokuntalaitosta. Tarkastustehtävän huomattava supistuminen ja henkilöstösupistukset ovat voimakkaassa ristiriidassa tämän pyrkimyksen kanssa, sillä ne johtavat vääjäämättä asiantuntijuuden ohenemiseen. Asiantuntijuuden katoaminen tilanteessa, jossa uuden valiokunnan toiminta olisi vasta hahmottumassa, on erittäin huolestuttavaa.

Valtiontilintarkastajien kansliaan on rekrytoitu henkilöstöä Valtiontalouden tarkastusvirastosta, mikä on kyseisille henkilöille merkinnyt virkauralla etenemistä. Työskentely valtiontilintarkastajainstituution osana eduskunnassa on sekä monipuolistanut työtehtäviä että syventänyt niiden sisältöä. Mikäli valtiontilintarkastajien kanslian nykyhenkilöstöä siirretään uuden valiokunnan perustamisen yhteydessä Valtiontalouden tarkastusvirastoon, ei kyseessä ole henkilöstön aseman turvaaminen vaan huomattava heikentäminen.

Henkilöstön puolesta

Valtiontilintarkastajien kanslian henkilöstön epävarma asema mandollisen organisaatiomuutoksen yhteydessä on poikkeuksellinen eduskunnassa. Kandessa toteutetussa suuressa uudelleenorganisoinnissa (Eduskunnan kirjasto v. 2001 ja Pohjoismaiden neuvoston Suomen valtuuskunnan kanslia v. 1997) kyseisten yksiköiden henkilöstöt siirrettiin eduskunnan kanslian henkilöstöksi kokonaisuudessaan.

Valtiontilintarkastajien kanslian henkilöstön epävarmuutta tulevasta on lisännyt se, ettei kanslian henkilöstöllä ole ollut edustajaa toimikunnassa, joka on tosiasiallisesti valmistellut esitystä viraston lakkauttamiseksi. Henkilöstö ei myöskään ole saanut tietoa toimikunnan työn etenemisestä eikä sillä ole ollut mandollisuutta vaikuttaa työn sisältöön. Henkilöstöltä ei ole pyydetty mietinnöstä edes lausuntoa. Se annetaan tässä pyytämättä.

Koska yhteistoimintalaki ei koske eduskuntaa, eduskunnan yhteistoimintaohjeella on tarkoitus turvata henkilöstön vaikutusmandollisuudet. Nykyisellään ohje määrittää yhteistoiminnan osapuoliksi virastot ja niiden henkilöstön (4 §). Valtiontilintarkastajien kanslia on erillishallintoyksikkö (_ virasto), ja ahtaasti ohjetta tulkiten velvollisuus yhteistoimintaan on vain kanslian sisällä. Todella merkittävässä asiassa, kuten viraston lakkauttamisessa, erillisyksikön henkilöstöllä ei tällöin ole minkäänlaisia vaikutusmandollisuuksia. Tämä ei liene eduskunnan tarkoitus. Yhteistoimintaohjetta tulisi soveltaa niin, ettei katvepaikkoja synny. Nyt puheena olevassa mietinnössä esitetään niin suurta muutosta, että eduskunnan yhteistoimintaohjeen 5 §:n 1-5 kohtien perusteella valtiontilintarkastajien kanslian henkilöstölle pitää turvata vaikutusmandollisuus ohjeen 3 §:n mukaisesti.
Valtiontilintarkastajien kanslian henkilöstön mielestä eduskunnan tiedontarpeiden ja budjettivallan turvaamiseksi kaikkein tärkeintä on säilyttää parlamentaarisen valvonnan taitotieto sekä itsenäinen todellinen tarkastustyö ja siihen tarvittavat henkilöstöresurssit, olipa valvonta organisoitu sitten itsenäiseksi erillisyksiköksi tai valiokunnaksi.
Tämä lausunto on hyväksytty valtiontilintarkastajien kanslian henkilöstön kokouksessa 17.3.2005. Läsnä olivat:
Jaana Holmberg, Anne Kalliomäki, Raimo Laitinen, Marjatta Mylly, Arto Mäkelä, Seppo Niemi, Marja Rauhala, Jari Räsänen, Marjaana Solanne ja Ulla Taari