LAUSUNTO YMPÄRISTÖMINISTERIÖLLE HAJAJÄTEVESITYÖRYHMÄN LOPPURAPORTISTA JA LUONNOKSESTA VALTIONEUVOSTON ASETUKSEKSI TALOUSJÄTEVESIEN KÄSITTELYVAATIMUSTEN TOIMEENPANOSTA VUOSINA 2010 - 2017

4940/12/100/2010

YMPRAKLA  § 44	Valmistelija: ympäristönsuojelusihteeri Sinikka Koikkalainen, puh. 0500 918 589, etunimi.sukunimi@heinola.fi

	Ympäristöministeriö asetti 25.5.2007 työryhmän edistämään hajajätevesiasetuksen toimeenpanoa ja koordinoimaan eri osapuolten yhteistyötä. Työryhmä on luovuttanut loppuraporttinsa ympäristöministeriölle 2.3.2010. Työryhmän rinnalle ministeriö kutsui 5.6.2009 oikeustieteen lisensiaatti Lauri Tarastin selvittämään hajajätevesiasetuksen toimeenpanon nykytilaa ja siinä ilmenneitä ongelmia sekä tekemään ehdotukset toimeenpanossa ilmenneiden ongelmien poistamiseksi ja toimeenpanon edistämiseksi. Selvitysmiehen 14.12.2009 luovuttamaan raporttiin (Hajajätevesiselvitys) sisältyy ehdotuksia taloudellisiksi toimenpiteiksi sekä ehdotus hajajätevesiasetuksen toimeenpanoa koskevaksi valtioneuvoston asetukseksi. Selvitysmiehen raportin pohjalta on ympäristöministeriössä valmisteltu ehdotus määräaikaiseksi valtioneuvoston asetukseksi talousjätevesien käsittelyvaatimusten toimeenpanosta vuosina 2010 - 2017. Ympäristöministeriö on varannut mm. Suomen Kuntaliitolle/kunnille tilaisuuden antaa lausuntonsa hajajätevesityöryhmän loppuraportista ja luonnoksesta valtioneuvoston asetukseksi talousjätevesien käsittelyvaatimusten toimeenpanosta vuosina 2010 - 2017. Lausunnot on pyydetty toimittamaan 9.4.2010 mennessä ympäristöministeriöön.

	Esityslistan liitteenä 7 on luonnos valtioneuvoston asetukseksi talousjätevesien käsittelyvaatimusten toimeenpanosta vuosina 2010 - 2017 sekä ympäristöministeriön muistio 3.3.2010. Hajajätevesiryhmän loppuraportti ja selvitysmiehen raportti ovat nähtävänä osoitteessa: www.ymparisto.fi > Palvelut ja tuotteet > Julkaisut > Ympäristöministeriön raportteja > YMra 4/2010 / YMra 25/2009.

	Hajajätevesityöryhmän raporttiin sisältyvät seuraavat ehdotukset:
	1. Haja-asutuksen aiheuttaman jätevesikuormituksen vähentämistä toteutetaan nykyisen lainsäädännön keinoin ja ohjeistusta kehittäen.
	2. Kiinteistökohtaista neuvontaa kehitetään yhteistyössä kuntien kanssa. Valtion talousarvioon lisätään tätä koskeva vuosittainen määräraha 5 miljoonaa euroa vuoteen 2014 saakka.
	3. Viestintää tehostetaan ja kohdennetaan ympäristöministeriön johdolla yhteistyössä viranomaisten ja alan toimijoiden kanssa yhteisen suunnitelman mukaisesti.
	4. Asiantuntevaa ja puolueetonta suunnittelua käytetään kiinteistökohtaisen jätevesijärjestelmän valinnassa ja toteuttamisessa. Tätä edistetään saattamalla ostetut suunnittelupalvelut kotitalousvähennyksen piiriin kattavasti.
	5. Jätevesikuormitusta ennalta ehkäisevät toimet otetaan huomioon arvioitaessa jätevesien käsittelytarvetta sekä suunniteltaessa käsittelyjärjestelmää.
	6. Kokonaisvaltaisessa suunnittelussa kiinteistölle valitaan sen ympäristö- ja käyttöolosuhteisiin parhaiten soveltuva jätevesijärjestelmä.
	7. Kiinteistön haltija huolehtii siitä, että kiinteistön jätevesijärjestelmä toimii säännösten edellyttämällä tavalla eikä ympäristön pilaantumisen vaaraa aiheudu. Ostetut käytön ja huollon palvelut sisällytetään kotitalousvähennyksen piiriin vähintään vuoteen 2018 asti.
	8. Kuntien vesihuollon kehittämissuunnitelmat päivitetään kattamaan myös haja-asutusalueiden jätevesihuolto. Kehittämissuunnitelmissa esitetään rajauksineen ne alueet, jotka on tarkoitus saattaa lähivuosina viemäriverkostojen piiriin.
	9. Taloudelliset ohjauskeinot otetaan nykyistä tehokkaampaan käyttöön vauhdittamaan asetuksen toimeenpanoa vuoden 2013 loppuun mennessä.
	10. Tieto- ja tiedonvälitysjärjestelmiä kehitetään niin, että ne keskitetysti reaaliajassa palvelevat rakentamisen valvontaa sekä jätevesijärjestelmien käytön- ja huollon organisointia ja toimivuuden valvontaa.
	11. Perustetaan asetuksen toimeenpanon seurantaryhmä.

	Valtioneuvoston asetusluonnos talousjätevesien käsittelyvaatimusten toimeenpanosta vuosina 2010 - 2017 on pääosin seuraava:

	2 § Lykkäykset
	Hajavesiasetuksen 12 §:n 2 momentin mukainen siirtymäaika käyttökuntoisille jätevesijärjestelmille jatkuu 31.12.2017 asti, jos
	1) kiinteistön haltija ja muut kiinteistöllä vakituisesti asuvat ovat täyttäneet 70 vuotta viimeistään 31.12.2013; tai
	2) kiinteistö sijaitsee alueella, joka on vesihuoltolain (119/2001) 5 §:ssä tarkoitetussa vesihuollon kehittämissuunnitelmassa viimeistään 31.12.2012 esitetty ulotettavaksi viemäriverkoston piiriin 31.12.2017 mennessä.
	Muutoin on voimassa, mitä ympäristönsuojelulain (86/2000) 18 §:n 2 momentissa säädetään kiinteistökohtaisesta poikkeuksesta sekä mitä hajajätevesiasetuksen 12 §:n 4 momentissa säädetään kiinteistökohtaiseen jätevesijärjestelmän parantamistoimien myöhentämisestä.

	3 § Ilmoitus lykkäyksestä
	Kiinteistön haltijan on ilmoitettava kunnan ympäristönsuojeluviranomaiselle 31.12.2013 mennessä, jos kiinteistöllä lykätään jätevesijärjestelmien parantamistoimia 2 §:n mukaisesti. 

	4 § Valvonta
	Kunnan ympäristönsuojeluviranomaisen on kohdennettava talousjätevesien käsittelyvaatimuksien noudattamisen valvontaa jätevesien puutteellisesta käsittelystä aiheutuvan ympäristön pilaantumisen vaaran suuruuden perusteella. Talousjätevesien puutteellisesta käsittelystä aiheutuvaa ympäristön pilaantumisen vaaraa arvioitaessa huomiota kiinnitetään erityisesti kiinteistöllä syntyvien jätevesien määrään ja laatuun sekä kiinteistön sijaintiin suhteessa pohjavesialueisiin ja vesistöön tai siihen johtavaan uomaan.

YMPÄRISTÖNSUOJELUSIHTEERI:

	Ympäristö- ja rakennuslautakunta päättää antaa ympäristöministeriölle seuraavan lausunnon hajajätevesityöryhmän loppuraportista ja luonnoksesta valtioneuvoston asetukseksi talousjätevesien käsittelyvaatimusten toimeenpanosta vuosina 2010 - 2017:

	Lautakunta pitää tarpeellisena koulutettujen jätevesineuvojien jalkauttamista pikaisesti kuntiin. Neuvontatyön organisointi olisi selkeintä toteuttaa niin, että valtio palkkaa elinkeino- , liikenne- ja ympäristökeskuksiin neuvojia, jotka osoitetaan kuntien tai jonkin kuntaryhmän käyttöön. Näin kunnille neuvonnasta aiheutuva hallinnollinen työ jäisi pois ja ely-keskusten useamman ns. puolueettoman neuvojan ryhmä toisi neuvontaan vahvaa osaamista. Myös vesiosuuskuntien alkuvaiheen neuvontaan ja osuuskuntien toiminnan käynnistämiseen tulee osoittaa omat neuvojat. Jätevesisuunnittelijoiden ja maarakennusurakoitsijoiden asiantuntemusta tulee parantaa esim. neuvontajärjestöjen koordinoimien alueellisten koulutusten avulla.

	Neuvontajärjestöissä työskentelevien jätevesineuvojien pätevyys tulee tulevaisuudessa arvioida ennen rahoitusavustusten myöntämistä ko. neuvontajärjestöille. Järjestöillä tulee lisäksi olla riittävä tekninen osaaminen, jonka vaatimustaso on määritettävä rahoitusavustusten ehdoissa. Neuvojien on annettava puolueetonta neuvontaa eri jätevesien käsittelyvaihtoehdoista, ja neuvojat eivät saa kytkeytyä markkinoimaan pelkästään tiettyjen laitetoimittajien laitteita. 

	Kuntaan käsittelyyn tulevat jätevesijärjestelmien suunnitelmat ovat usein puutteellisia ja suunnitelmien täydentämiseen kuluu paljon viranhaltijoiden työaikaa. Kuntien viranomaisten työn helpottamiseksi on selkeytettävä jätevesiasetuksen 542/2003 liitteen 1 kohdassa jätevesisuunnitelman sisällölle asetettuja vaatimuksia ja laadittava valtakunnallisesti hyväksytty jätevesijärjestelmän mallisuunnitelma, jossa on huomioitu myös rakennuspaikan maaperä- ja pohjavesiolosuhteet.
	
	Ympäristö- ja rakennuslautakunta pitää asetusluonnoksen 2 §:n mukaisia lykkäysperusteita oikeina. 

	Asetusluonnoksen 3 §:n ilmoitusvelvollisuus: Ympäristö- ja rakennuslautakunta katsoo, että ympäristöministeriön tai Suomen ympäristökeskuksen tulee tiedottaa ilmoitusvelvollisuudesta ja muutostöiden lykkäysmahdollisuudesta mahdollisimman laajasti ja tehokkaasti. Tiedotusvastuu asiassa tulee olla valtionhallinnolla eikä yksittäisillä kunnilla. Tarastin mietinnön mukaan ilmoitusta ei tarvitse käsitellä kunnissa, mikäli ei epäillä että viranomaista esimerkiksi yritettäisiin harhauttaa. Täten lautakunta toivoo varsinaiseen asetukseen tarkempia valtakunnallisia ohjeita ilmoituksen käsittelytavasta. 
	
	Asetusluonnoksen 4 §: Valtakunnalliset ohjeet valvonnan toteuttamiseksi vaativat vielä tarkennusta siihen, millaista valvontatasoa kunnan viranomaisilta edellytetään sekä täsmällistä määrittelyä siitä, mille alueille valvonta kunnissa tulee kohdentaa. Nykyisin kunnilla ei ole resursseja kiertää tarkastamassa olemassa olevia jätevesijärjestelmiä. Tarkastuksia on pystytty tekemään lähinnä jätevesien johtamista koskeneiden valitusten yhteydessä. 

	Ympäristö- ja rakennuslautakunta lähettää tämän lausunnon tiedoksi Suomen Kuntaliitolle.
	
PÄÄTÖS:	Hyväksyttiin.

	Otteen oikeaksi todistaa viran puolesta:
	Heinolassa  23.3.2010

	Teija Lepinsalo
	toimistosihteeri