Oikeusministeriö

Lausuntopyyntönne 30.3.2007 (OM 18/41/2006)

ARVIOMUISTIO YHDISTYSLAIN MUUTOSTARPEESTA

Oikeusministeriö on lausuntopyynnössään 30.3.2007 pyytänyt yhdistysasiain neuvottelukunnalta lausuntoa arviomuistiosta yhdistyslain muutostarpeesta.

Lausuntopyyntö on lähetetty Yhdistysasiain neuvottelukunnan jäsenille 14.5.2007. 

Asia on ollut 	esillä Yhdistysasiain neuvottelukunnan kokouksessa 23.5.2007.

Yhdistysasiain neuvottelukunta  lausuu seuraavaa:

Yleistä muutostarpeesta

Yhdistysasiain neuvottelukunta pitää tarpeellisena, että yhdistyslainsäädäntö seuraa muuttuvan järjestökäytännön tarpeita ja toisaalta yhdistyslain lain tulee luoda perusta toiminnan pitkäjänteisyydelle. 

Yhdistyslaki on pääsääntöisesti toimiva kokonaisuus, jonka laajaan uudistamisen ei ole ilmennyt tarvetta. Yhdistyslain periaate avoimista ja joustavista säännöksistä on ollut hyvä ja toimiva ratkaisu. Yhdistyslain soveltaminen ei ole aiheuttanut merkittäviä käytännön ongelmia. Laki ohjaa riittävästi, mutta ei kahlitse. 

 	Yhdistyslain laaja kokonaisuudistus ei ole tällä hetkellä millään tavalla tarpeellinen. Sen sijaan on tarpeen tehdä osittaisuudistus, ja myös teknis-luontoisia  korjauksia. Muutosten tulee palvella yhdistyksistä lähteviä muutostarpeita. Mahdollinen osittaisuudistus ei saa kuitenkaan aiheuttaa yhdistysten sääntömuutospakkoa tarpeettomasti.
 
Yhdistyksen hallinto	Yhdistyksen hallintoa on arvioitava nykytarpeista. Nykyinen hallintomalli on joustava ja antaa yhdistyksille mahdollisuuksia päättää laajasti oman hallintonsa rakenteesta. 

Aatteellisen yhdistysten tarpeita ja luonnetta ei voi eikä pidä verrata yrityksiin tai osakeyhtiöihin. Lakien tausta ja tarkoitus ovat erilaiset. On pidettävä 

erityisen huolellisesti mielessä yhdistysten toiminnan erilainen luonne suhteessa osakeyhtiöihin. Liiallinen virtaviivaistaminen voi johtaa yhdistyksissä sellaisiin käytäntöihin, jotka johtavat koko vapaan kansalaistoiminnan kestämättömään tilanteeseen.  

Toimitusjohtajan/toiminnanjohtajan määrääminen tietyissä tapauksissa toimielimeksi saattaa hämärtää päätöksentekovaltaa ja vaikuttaa jäsenistön vaikutusmahdollisuuksiin yhdistyksen toimintaan. 

Osa Yhdistysasiain neuvottelukunnan jäsenistä suhtautui positiivisesti mahdollisuuteen säännöissä määrätä toimitusjohtaja/toiminnanjohtaja toimielimeksi, jolla olisi itsenäinen vastuu yhdistyksen juoksevasta hallinnosta. Tämä kuitenkin edellyttää, ettei yhdistystoiminnan kansanvaltaista luonnetta hämärretä, eikä tosiasiallinen vallankäyttö yhdistyksissä etäänny kauemmaksi jäsenistöstä.

Yhdistyksen päätöksentekoa koskevien säännösten modernisoiminen

Päätöksentekoa koskevien säännöstöjen modernisointiarvio on tarpeen. On tärkeää, että tietoliikenneyhteyksiä ja teknisiä apuvälineitä pystytään käyttämään nykyistä laajemmin yhdistyksen toiminnassa. On aika toteuttaa mahdollisuus järjestää liitto- ja jäsenäänestykset tietoverkoissa sekä mahdollistaa kokouksen pitäminen tietoverkossa ja muita apuvälineitä käyttäen.  Sähköpostin ja muun tietoverkkoasioinnin tulee olla käytettävissä muun muassa seuraavissa tilanteissa: 
•	kokouksen pitäminen 
•	kokoukseen kutsuminen 
•	jäsen- ja liittoäänestyksen ja vaalien toteuttaminen 
•	kokouskutsujen toimittaminen. 

Hallituksen/johtokunnan sähköinen kokouskäytäntö on jo nyt mahdollista. 
Sähköisen osallistumisen osalta  tulee huomioida, että se ei voi olla jäsenen perusoikeus. Kaikilla yhdistyksillä ei ole mahdollisuutta hyödyntää kokoustiloissa sähköisen kokousosallistumisen välineitä, tai se aiheuttaa kohtuutonta vaivaa ja vaikeuttaa sujuvaa kokouskäytäntöä. Osallistumismahdollisuudesta tulee voida päättää erikseen. Yhdistyksillä tulee olla laajat mahdollisuudet itse päättää, miten se haluaa teknisiä apuvälineitä toiminnassaan käyttää. Lopullinen päätöksenteko tulee kuulua yhdistykselle itselleen. 

Sähköisten apuvälineiden käyttö keinona osallistua yhdistyksen kokoukseen tai valtuutettujen kokoukseen tulee perinpohjaisesti selvittää, ottaen huomioon yhdistystoiminnan luonne sen vuorovaikutteisuus, keskustelut ja henkilökohtaiset kontaktit. Laki tulee kirjoittaa niin, että järjestöille jää riittävä väljyys ottaa uusia teknisiä keinoja käyttöönsä.

	Yhdistysten tilintarkastus

Pienten yhdistysten vapauttaminen tilintarkastuksesta on sinänsä myönteinen asia. On kuitenkin tärkeää, että myös pienillä yhdistyksillä säilyy tilintarkastus, hallinnon  ja talouden tarkastus, jonka voisivat suorittaa maallikkotilintarkastajat.  Tämä ei kuitenkaan saa muuttaa niitä periaatteita, joita yhdistysten tilintarkastus ja toiminnan tarkastus ovat merkinneet jäsenille ja yhdistyksen toimintaa seuraaville ja valvoville; yhdistyksen toiminnan oikeellisuuden, taloudellisuuden ja tarkoituksenmukaisuuden tarkastusta ja kontrollointia.

Jos maallikoiden tilintarkastajanimike joudutaan muuttamaan, tulee asia hoitaa voimaantulosäännöksin siten, ettei yhdistysten tarvitse tehdä sääntömuutoksia. Lakiin on otettava selkeät ja suppeat säännökset hallinnon ja talouden tarkastuksesta. 

Yhdistykset poikkeavat huomattavasti pienistä yrityksistä. Yhdistyksissä on paljon jäseniä, jotka haluavat seurata yhdistyksen taloudellista toimintaa. Pienissä yrityksissä on yleensä vain muutama osakas, ja yrityksen tilien läpikäynti on lähinnä pienen omistajajoukon tehtävä. Yhdistyksissä tarkastuksen säilyminen  pääsääntönä on tarpeen, koska se on jäsenistön mahdollisuus kontrolloida yhdistyksen toimintaa.

Erityistarpeita	Liikuntajärjestöjen edustaja esitti muutosta siihen, että yhdistyksen säännöt voitaisiin rekisteröidä myös englanninkielellä. 

Vihreä liitto r.p. esitti, että yhdistyslain nykyinen vaatimus siitä, että yhdistyksen tarkoitus ei saa olla hyvien tapojen vastainen, tulisi poistaa aikansa eläneenä.

Organisointi 		Uudistuksen valmisteluun tulee ottaa mukaan yhdistystoiminnassa aktiivisesti toimivat. Yhdistyslain muutosten valmistelussa on oltava riittävästi edustettuna  yhdistysoikeuden ja yhdistystoiminnan asiantuntemusta. Myös keskeisimpiä järjestöjä tulee kuulla valmisteluvaiheessa. Lainvalmistelussa voisi seurantaryhmänä toimia Yhdistysasiain neuvottelukunta.

Martti Enäjärvi
puheenjohtaja 

Kari-Pekka Helminen
varapuheenjohtaja