Pohjois-Kymen Kasvu ry
Elimäentie 2
45610 KORIA
						22.4.2007
Oikeusministeriö
PL 25
00023 Valtioneuvosto

Lausunto yhdistyslain muutostarpeen arviomuistiosta

Yleistä:
Yhdistyslain muutostarve on aivan ilmeinen myös järjestötoiminnan kenttäväen näkökulmasta. Lakia uudistettaessa on tärkeä huomioida, että kansalaisjärjestöjä on hyvin erityyppisiä, joiden kaikkien tarpeet olisi syytä huomioida yhdistyslakia muutettaessa. 

Esimerkiksi on olemassa maaseudun kehittämisyhdistyksiä eli toimintaryhmiä, jotka käyttävät julkista valtaa myöntäessään hankkeille rahallista tukea (maa- ja metsätalousministeriön kautta kanavoitavaa EU:n, valtion ja kuntien varoja) olematta silti viranomaisia. Näihin yhdistyksiin (hallituksen jäseniin sekä toimihenkilöihin) sovelletaan ”viranomaisroolin” mukaisesti mm. hallintolakia ja ao. henkilöt ovat rikosoikeudellisessa vastuussa, mistä seuraa myös vahingonkorvausvastuu.

Koska yhdistyslaki ei nyt tunne em. julkista valtaa käyttäviä yhdistyksiä, ei vakuutusyhtiöiltä ole saatavissa sellaista varallisuusvastuuvakuutusta kuin mitä yrityksille on saatavissa (”toimitusjohtajan ja hallituksen vastuuvakuutus”). Yrityksillä em. vakuutus kattaa aiheutetut vahingot, koska vahingon sattuessa vakuutusyhtiöiden korvausvelvollisuus perustuu osakeyhtiölakiin. Yhdistyksillä taas vakuutusyhtiöt lukevat yhdistyslakia, joten korvausvelvollisuutta ei ole, vaikka yhdistys olisi maksanut vuosikaudet em. toimitusjohtajan ja hallituksen vastuuvakuutusta.

Keskeistä on, että em. vakuutus kattaa hallinnolliseen päätöksentekoon osallistuvien vakuutusturvan lisäksi myös käytännön työhön osallistuvien toimihenkilöiden vakuutusturvan (esim. virheellinen neuvonta, kuten on MTK:lle räätälöity EU-lomakeavustajavakuutuksessa).

Maaseudun kehittämisyhdistysten lisäksi myös muut yhdistykset tarvitsevat em. vastuuvakuutusturvaa, vaikka niillä ei olisikaan toimintaryhmien kaltaista merkittävää juridista ja taloudellista vastuuta.

Kommentit esitettyihin ehdotuksiin:
3.1. Yhdistyksen hallinto
Jos ongelmaksi koetaan se, että hallituksen laaja vastuu vaikeuttaa jäsenten saamista yhdistysten hallituksiin, ei kohdassa 3.1. esitetyt toimenpiteet tuo ratkaisua asiaan. Jos muutos toteutettaisiin, seuraisi todennäköisesti se, että yhdistyksiin ei saisi palkattua toiminnanjohtajia. 

Pelättävissä on, että jos laki sallisi oikeusturvattoman toiminnanjohtajan palkkaamisen yhdistyksiin, sitä myös yhdistyksissä käytettäisiin härskisti hyväksi. Tämä ei liene lainmuutoksen tavoitteena.

Yhdistysten toiminnanjohtajan vastuun lisääminen siirtämällä päätösvallan omaavan hallituksen vastuu tekemistään päätöksistä toiminnanjohtajalle on epärealistinen. Samalla pitäisi siirtää myös päätösvalta toiminnanjohtajalle, mikä ei luonnollisestikaan ole realistista. Nythän toiminnanjohtajalla yhdistyksissä on vain vaikutusvaltaa toimiessaan hallituksen esittelijänä.

Esityksen mukaisen muutoksen myötä toiminnanjohtajasta tulisi samalla työantajan edustaja, jota ei koskisi mikään palkansaajaa koskeva työlainsäädäntö. Toiminnanjohtajaa ei koskisi työsopimuslaki, työaikalaki, vuosilomalaki yms. Hänet voisi irtisanoa milloin tahansa, jos hänen naamansa ei jostain syytä hallitusta enää miellyttäisikään. 

Mutta harvalla yhdistyksellä on taloudellisia resursseja sellaisiin palkkatasoihin, optio- yms. työsuhde-etuihin sekä kultaisiin kädenpuristuksiin, mihin yrityksillä on varaa toimitusjohtajaa palkatessaan. Yhdistysten toiminnanjohtajien työsuhdeturva olisi näin ollen täysin olematon.

Toisena vaihtoehtona olisi täysin uudentyyppisen työsopimuksen luominen yhdistysten toiminnanjohtajille, millä pyrittäisiin turvaamaan toiminnanjohtajien työsuhdeturva.

Helpommin jäsenten saaminen yhdistysten hallituksiin on toteutettavissa em. yleistä-kohdassa esitetyllä hallituksen (ja toimihenkilöiden) vakuutusturvan parantamisella.

3.2 Yhdistyksen päätöksentekoa koskevien säännösten modernisoiminen
Esitetty ehdotus on hyvä, kunhan pidetään huolta siitä, että tekniset apuvälineet täydentävät perinteistä yhdistysten yleisten kokousten käytäntöä (ja ovat siis yksi vaihtoehto). Kaikilla ei ole edelleenkään käytettävissään tietotekniikkaa eikä heidän osallistumista yhdistysten päätöksentekoon pidä vaikeuttaa.

3.3. Yhdistysten tilintarkastus
Ehdotus on erittäin kannatettava. 

Lain valmistelun yhteydessä on kuitenkin syytä ottaa huomioon julkista tukea saavien yhdistysten (esim. toimintaryhmät sekä esim. kyläyhdistykset, joille myönnetään EU-osarahoitteista hanketukea) tilintarkastusvelvoitteet, jotka perustuvat julkisen tuen myöntämisen ehtoihin. Nämä on saatava synkronoitua yhteen yhdistysten tilintarkastusuudistuksen kanssa, jotta julkisen tuen saanti ei vaarannu.

(Sama koskee myös esim. kuntien myöntämiä avustuksia yhdistyksille. Myös näihin avustusehtoihin sisältyy tilintarkastusvelvollisuus.)

3.4. Muita mahdollisia tarkistustarpeita
Mahdollisuus muiden yhdistyslain muutostarpeiden toteuttamiseen on syytä olla. Sähköisen asioinnin lisääminen on yksi tällainen seikka. Yhdistysrekisteriin tehtävien muutosten tekoa sähköinen asiointi nopeuttaisi ja helpottaisi merkittävästi.

4.2. Organisointi
Yhdistyslain tarkastamiseen liittyvä valmistelun avoimuus on erittäin hyvä asia. Toivottavaa on, että järjestöjen kuulemistilaisuuksien ja lausuntokierrosten lisäksi luonnoksia voisi kommentoida Internetissä.

_______________
Anne Mettälä
toiminnanjohtaja
Pohjois-Kymen Kasvu ry