Sosiaali- ja terveysjärjestöjen yhteistyöyhdistys YTY ry
________________________________________________________________________

		
			Helsinki 14.5.2007 

Oikeusministeriölle

Viite: Kirjeenne 30.3.2007, OM 18/41/2006

Asia: Lausuntopyyntönne arviomuistiosta yhdistyslain muutostarpeesta

Sosiaali- ja terveysjärjestöjen yhteistyöyhdistys YTY ry:n jäseninä on 127 valtakunnallista kansalaisjärjestöä. Näiden yhteisöjen jäseninä on noin 7000 paikallisyhdistystä. Muutamilla liitoilla on rakenne, johon kuuluvat alueelliset yhdistykset ja niiden jäseninä paikalliset yhdistykset. 

Kansalaisjärjestöjen perustaman Raha-automaattiyhdistyksen jäseninä on 98 alan keskeistä yhteisöä. RAY:n tuotosta jaetaan kansalaisjärjestöille terveyden ja sosiaalisen hyvinvoinnin edistämiseen vuosittain avustusta, joka tänä vuonna oli yhteensä 306 miljoonaa euroa, avustuksensaajia oli noin 1100. RAY:n avustuksilla katetaan noin 15 % näiden järjestöjen toimintamenoista. Avustusta saavien järjestöjen palveluksessa on 30 000 työntekijää ja niiden toiminnassa on vuosittain mukana noin 250 000 vapaaehtoista ihmistä.

YTY ry ja Suomen Liikunta ja Urheilu SLU ry esittivät eduskunnassa tilintarkastuslain käsittelyn yhteydessä, että lakiesitykseen liittyvä yhdistyslain muutosesitys hylättäisiin. Näin tapahtuikin. Järjestökentän suuri huoli oli, että jos laajan järjestökentän hallinnon ja taloudenhoidon valvonta jää säätelemättä, syntyy hallinnollinen kaaos. Tämä olisi myös omiaan karkottamaan ihmisiä järjestötoiminnan pyörittämisestä, mikä olisi yhteiskuntapoliittisesti erittäin huolestuttava asia. Yhdistysrekisteritoimiston asiantuntija arvioi eduskunnan talousvaliokunnassa tilintarkastuslain käsittelyn yhteydessä, että lakimuutos aiheuttaisi noin 40 000 yhdistyksen sääntöihin muutoksia. YTY ry oli jo tammikuussa 2004 lähettänyt kauppa- ja teollisuusministeriölle perustellun huolensa yhdistysten tilintarkastukseen suunnitelluista muutoksista. YTY:n yhteydenottoon ei vastattu.

YTY ry on myös esittänyt oikeusministeriölle säätiölain uudistamista koskevia huomautuksia. Sosiaali- ja terveydenhuollossa toimii säätiöitä erilaisissa tehtävissä niin omaisuusmassaa hallinnoivina kuin laitoksia ylläpitävinä säätiöinä. Sosiaalipolitiikan ja kansalaispolitiikan tavoitteiden eteenpäinvieminen edellyttää erityispiirteiden huomioon ottamista näiden säätiöiden säädöstössä. 

Yhdistyksen tilintarkastus

Arviomuistiossa on pitkä lainaus eduskunnan talousvaliokunnan mietinnöstä. Tältä pohjalta tehty muistion tilintarkastusta koskeva ehdotus käsittelee keskeisiä asioita. Muutosehdotukset on kuitenkin syytä tarkoin vielä käytäntöön sovelletuin esimerkein hienosäätää. 

Koska uusi tilintarkastuslaki ”monopolisoi” tilintarkastus-käsitteen, on yhdistystoiminnan hallinnon valvonnalle ilmeisesti luotava uusi käsite. Mahdollisuus maallikkotilintarkastukseen on säilytettävä. 

Monet ihmiset ovat useiden yhdistysten jäseniä. Sekä yksityisen jäsenen että laajasti yhteiskunnan etu on, että yhdistysten hallinto on siinä määrin samalla tavalla organisoitu, että yhdistyksen jäsen helposti voi saada käsityksen toiminnan hallinnosta ja varainkäytöstä – riippumatta siitä, millainen yhdistys on kyseessä.

Tavoitteena tulisi siis olla, että yhdistyslaki jatkossakin määrittelee, miten yhdistys valitsee hallinnon tarkastajan tai tarkastajat, mitkä heidän tehtävänsä ovat ja millaisen tarkastuskertomuksen valvojat laativat. 

Tämä ”uusi tilintarkastaja” voisi olla nimeltään esimerkiksi ”järjestötarkastaja” tai ”jäsentarkastaja”. 

Tärkeätä on myös se, että yhdistyksen kokous valitsisi tämän ”jäsentarkastajan”, jotta hänellä olisi selkeä valtuutus saada käyttöönsä yhdistyksen hallintoa ja taloudenhoitoa koskevat asiakirjat. Hänellä olisi – kuten nykyisinkin – mahdollisuus ja velvollisuus yhdistyksen hallinnon ja yhdistyksen jäsenten välissä jäsenten erityisenä luotettuna seurata yhdistyksen toimintaa.

Hallituksen yhdistyslain muutosehdotuksessa oli määräys valita yhdistykselle tilintarkastaja, jos tietty määrä jäseniä sitä vaatii. Tällainen määräys jättäisi tilaa epäluottamukselle ja kiusanteollekin. Vaatimus luultavasti tehtäisiin silloin, kun epäillään epäselvyyksiä tai väärinkäsityksiä. Kun hallinnon tarkastuksesta on selvät, yhdenmukaiset määräykset, säästytään monilta riitaisuuksilta. Tällaisilla säädöksillä on merkittävä ennaltaehkäisevä vaikutus. 

Auktorisoidut tilintarkastajat ovat nähneet ongelmallisena nykyisen tilanteen ja kysyneet, millaisia tilintarkastuskertomuksia yhdistyksen tilintarkastajat antavat sinä aikana kun yhdistyslain vanhat säännökset ovat voimassa. Auktorisoidun tilintarkastajan tulee antaa uuden lain mukainen tilintarkastuskertomus ja maallikkotilintarkastajat toimivat vanhan lain mukaan. Antavatko he näin ollen vanhan lain mukaisen tilintarkastuskertomuksen? Ja onko siinä mitään järkeä, että annetaan kaksi tilintarkastuskertomusta? Tämäkin kysymys osoittaa ongelmien monitahoisuutta. 

Uutta tilintarkastuslakia valmisteltaessa näytti myös unohtuneen, että järjestöjen toimintaa tukevat ja avustuksia antavat eri organisaatiot asettavat edellytyksiä järjestöjen hallinnolla ja taloudenhoidolle. Jos lakiesitys olisi hyväksytty, olisi mahdollisiin seurausvaikutuksiin voinut kuulua, että kunta antaessaan hyvinkin pienen avustuksen yhdistykselle edellyttää tilintarkastajan kertomusta taloudenhoidosta. 

Yhdistyslaki on kansalaistoiminnan keskeisin laki. Julkisen hallinnon ja muun yhteiskunnan nopeasti muuttuessa myös monet toimintatavat muuttuvat. Kansalaistoiminta on joutunut viime vuosina kokemaan, että sille tarjotaan muilta toimintasektoreilta toimintamalleja ja edellytetään sen ottavan niitä käyttöön. Lopputuloksena on jopa kansalaistoiminnan toimintatilan kaventuminen yhteiskunnassa. Tämän estämiseksi on välttämätöntä, että yhdistyslain sisältöä tarkastellaan nimenomaan kansalaisyhteiskunnan lähtökohdista käsin.

Toiminnanjohtaja vai toimitusjohtaja

Arviomuistion ehdotus, että säädettäisiin toimitusjohtajaa vastaavasta vapaaehtoisesta sääntömääräisestä elimestä, on huomionarvoinen. Sosiaali- ja terveysjärjestöjen kentässä on kuitenkin yleensä katsottu, että nykyinen säädäntö ja toiminnanjohtajan toimenkuva ja vastuu ja valtuudet sopivat järjestötoimintaan. Luonnollisesti ainakin hallituksen jäsenten ja palkattujen työntekijöiden tulee ymmärtää, mikä ero on osakeyhtiön toimitusjohtajalla ja yhdistyksen toiminnanjohtajalla.

Sosiaali- ja terveysjärjestöjenkin piirissä on toiminnan laajuudeltaan suuria yhteisöjä. Näiden piirissä saattaa olla tapauksia, joissa oltaisiin halukkaita siirtymään toimitusjohtaja-käytäntöön. YTY ry:n näkemyksen mukaan tämä asia vaatisi kuitenkin tarkkaa selvittämistä. 

YTY ry huomauttaa myös edellä lausutun mukaisesti, että arviomuistion ehdotuksessa pohdittu yhteisölainsäädännön yhtenäisyyden ja selkeyden tarve on vähäisempi arvo kuin yhdistysten omien tarpeiden pohjalle luotu säädöskokonaisuus. 

Päätöksenteon modernisoiminen

YTY ry:n piirissä ei ole käyty aktiivista keskustelua mahdollisista tarpeista yhdistyksen päätöksentekoa koskevien säännösten modernisoimiseksi. Yhdistyslain muutosprosessin alkaessa tällaisiakin tarpeita varmaan nousee esille. Kuitenkin nykyinen säädöspohja antaa hyvät mahdollisuudet sosiaali- ja terveysjärjestöjen kaltaiselle toiminnalle. Arviomuistiossa on useammassa kohdin viitattu Kansalaisyhteiskunta 2006 –toimikunnan raporttiin. Raportissa on paljon ajankohtaista keskustelua kansalaistoiminnan moninaisista ilmenemismuodoista. 

Yleishyödyllisyyden käsite

Kansalaisyhteiskunnan toimintaedellytykset –työryhmämietinnössä (OM 2006:14) on tarkasteltu melko monipuolisesti yleishyödyllisyyden käsitettä määrittelemättä sitä kuitenkaan. Määritteleminen ei olekaan helppoa ja siinä voi vaarana olla mm. kansalaistoiminnan moni-ilmeisyyden väheneminen. Eri laeissa saattaa myös olla tarvetta lakikohtaiseen määrittelyyn tai tarkennuksiin. Kuitenkin työryhmä esitti, että jos yhdistyslakiin valmistellaan muutoksia, niin tarkasteltaisiin myös mahdollisuutta yleishyödyllisyyden käsitteen määrittelemiseen.

Sosiaali- ja terveysjärjestöjen piirissä käsitteiden ongelmallisuus ja kansalaistoiminnan moninaisuus on viime vuosina näkynyt erityisesti tuloverotusta koskevissa kysymyksissä. 

Työryhmä pyysi asiantuntijalausunnot mm. professori Linnakankaalta ja professori Myrskyltä. Niissä luultavasti tarkastelun painopiste oli nimenomaan verotuksessa, mutta juuri tämän takia myös yleishyödyllisyyden käsitettä lähestyttiin eri suunnista. 

Yhdistyslakia uudistettaessa kysymys yleishyödyllisyyden käsitteestä tulisi jälleen ottaa tarkasteltavaksi. 

Kansalaistoiminnalla on oma toimintalogiikkansa, joka selkeästi eroaa julkisen vallanja yritysmaailman toimintalogiikasta. On yhteiskunnan voimavarojen tuhlausta kaventaa järjestöjen toimintatilaa. Laajan keskustelun jatkaminen yleishyödyllisyydestä on välttämätöntä. 

Jatkovalmistelu

Eduskunta edellytti tilintarkastuslakia vahvistaessaan, että hallitus aloittaa yhteistyössä järjestöjen kanssa yhdistysten talouden ja hallinnon tarkastusta koskevien säännösten valmistelun. Tämä on luvattu myös Vanhasen toisen hallituksen hallitusohjelmassa. 

Sosiaali- ja terveysjärjestöt ovat erittäin merkittävä ja omaleimainen kansalaisyhteiskunnan toimija. YTY ry esittää, että tämän järjestökentän edustajat voisivat osallistua yhdistyslain muutosten valmisteluun. Hyödyllistä olisi, että valmistelun kestäessä olisi mahdollisuus usein kommentoida keskustelua ja valmistelutyötä. Luontevasti tämä kävisi päinsä työryhmässä, jonka jäsenenä olisi myös sosiaali- ja terveysjärjestöjen asiantuntija. Muutama lyhyt kuulemistilaisuus ei anna kovin suuria mahdollisuuksia monipuolisesti etsiä toteuttamiskelpoisia ratkaisuja.  

Kansalaisyhteiskuntapolitiikan neuvottelukunta asetettaneen lähiaikoina. Koska neuvottelukunnassa ovat edustettuina laajasti valtionhallinto ja eri kansalaisjärjestöryhmät, sen tulisi omalta osaltaan tarkastella yhdistyslain uudistamista. 

Sosiaali- ja terveysjärjestöjen edustajaa ei ole mukana vielä jäsenenä Patentti- ja rekisterihallituksessa toimivassa Yhdistysasiain neuvottelukunnassa, mitä järjestömme pitävät edelleen puutteena. 

SOSIAALI- JA TERVEYSJÄRJESTÖJEN YHTEISTYÖYHDISTYS YTY RY

Jouko Vasama
pääsihteeri

Liitteet	YTY:n eduskunnan talousvaliokunnalle 22.11.2006 antama lausunto 
	YTY:n luottamushenkilöt 2007
	YTY:n sektorikohtainen luettelo