Kansallinen Kokoomus rp
Pohjoinen Rautatiekatu 21 B
00100 Helsinki
puh 0207 488 488
http://www.kokoomus.fi
etunimi.sukunimi@kokoomus.fi

					Helsinki 2007-05-15

Oikeusministeriö
Lainvalmisteluosasto
PL 25, 00023 Valtioneuvosto
oikeusministerio@om.fi

Viite: OM 18/41/2006

Oikeusministeriön lainvalmisteluosaston pyynnöstä annamme lausunnon yhdistyslain muutostarpeista. 

Yhdistyslain uudistus tarvitaan vain ja uudistus voidaan valmistella vain, jos yhdistykset itse, keskeiset puolueet, työmarkkinajärjestöt, elinkeinoelämän järjestöt, urheilu-, liikunta- ja kulttuurijärjestöt ja monimuotoinen kansalaistoiminta pitävät sitä tarpeellisena. Näiden keskuudessa ei ole kuitenkaan nähty tarvetta yhdistyslain kokonaisuudistukselle. 

Erityisesti puoluetoimintaa ohjaavat yhdistyslain lisäksi puoluelaki, vaalilainsäädäntö sekä puolueen omat säännöt, jotka perustuvat laajaan kentän ja puoluekokouksen käsittelyyn ja yhdistysrekisterin ennakkotarkastukseen ja hyväksyntään. 

Puolueen, sen piirijärjestöjen, jäsenliittojen ja paikallisyhdistysten toiminta on aatteellista ja perustuu kansanvaltaisuuteen ja jäsenistön vapaaehtoisuuteen. Puolueen ja poliittisten yhdistysten tulee tarkoituksensa toteuttamiseksi nojata toimintansa yhdistys- tai muun lain sijasta vahvaan jäsenten ja eri luottamustehtävissä toimivien vuorovaikutukseen. Puoluejärjestössä vuorovaikutusta edellytetään myös äänestäjien ja kannattajien kanssa. Toiminnassa käytetään nykyään luontevalla tavalla ja joustavasti uutta teknologiaa ja uusia tiedonvälityksen muotoja. 

Nykyaikaista tekniikkaa, tiedonsiirtoa, sähköpostia ja verkkotoimintaa voidaan hyödyntää mainitsemalla niistä tarvittaessa yhdistyksen säännöissä. Yhdistyslakiin ei näistä tarvitse kirjoittaa pykäliä, vaan on yhdistysten oma asia kuinka laajasti niitä käytetään päätöksenteossa ja valmistelussa. 

Jos yhdistyksen säännöt eivät estä, niin mm. hallituksen päätöksenteossa voidaan käyttää sähköpostia, joten ei tarvita säännöksiä yhdistyslakiin. 

Sähköiset kokouskutsut voidaan sallia yhdistyksen säännöissä. Yhdistyslakiin ei menettelystä tarvita säännöksiä. Esitämme tosin, että nyt on aika toteuttaa mahdollisuus järjestää jäsenäänestykset tietoverkossa uurna- ja postiäänestyksen lisäksi. On myös syytä mahdollistaa kokouksen pitäminen tietoverkossa ja muita teknisiä apuvälineitä käyttäen.  

Tilintarkastuslain uudistuksessa vuonna 2006 ei otettu huomioon yhdistystoiminnan luonnetta ja tarpeita. Yhdistystoiminta ei olisi tarvinnut tilintarkastuslain muutosta. Monet yhdistykset toimivat hyvin pienen talousarvion, jäsenten vapaaehtoisen työn ja jäsenmaksujen varassa. Tilintarkastuksen raja-arvot eivät täyty, mutta jäseniä voi olla runsaasti ja heillä on oltava oikeus valvoa yhdistyksen toimintaa, taloutta ja hallintoa. Siksi tilintarkastuksesta vapautetuista pienistä osakeyhtiöistä poiketen yhdistysten osalta on tilin/hallinnontarkastus välttämätöntä säilyttää. Yhdistysten maallikkotarkastuksen poistaminen ja tarkastuksen muuttaminen hallinnontarkastukseksi ei saa muuttaa niitä periaatteita, joita yhdistysten tilintarkastus ja toiminnantarkastus ovat merkinneet jäsenille ja yhdistyksen toimintaa seuraaville ja valvoville. 

Hallinnon tarkastuksesta ei saa tulla yhdistyslain keskeistä, laajaa ja yksityiskohtaista osaa. Riittää, että hallinnon tarkastuksen kertomus osoittaa jäsenille ja yleiselle kokoukselle, mitä on tarkastettu, mitä aineistoa on käytetty ja lausuu käsityksen kirjanpidon oikeellisuudesta ja ehdotuksensa tili- ja vastuuvapauden myöntämiseksi. On myös syytä todeta, että valtion tai kuntien avustuksia saavia yhdistyksiä valvovat yhdistyksen maallikkotarkastajien lisäksi avustuksen myöntäjät. Maallikkotilintarkastuksen tilalle tulevan hallinnon tarkastuksen tulee riittää jatkossakin täyttämään myös tuen myöntäjien tarpeet.  

Aatteellisten yhdistysten tarpeita ja toimintaa ei voi eikä pidä verrata yrityksiin tai osakeyhtiöihin. Yhdistyslakiin ei pidä lisätä osakeyhtiöiden tai yritystoiminnan piirissä tarvittavaa sääntelyä. Yhdistystoiminnan tarkoitus on aatteellinen, ei taloudellinen ja toiminta on jäsenkeskeistä. Ei ole perusteita säätä yhdistyslaissa nykyistä laajemmin yhdistyksen hallinnosta, toimielinten koolle kutsumisesta, hallituksen tehtävistä, toimivasta johdosta ja sen asemasta tai jäsenen erottamisesta. Mm Kokoomuksen säännöt ovat näiltä osin riittävät, eikä ole ongelmia.  

Yhdistystoiminnan on sallittava kehittyä ilman, että lisätään sääntelyä ja yksityiskohtaista lainsäädäntöä. Yhdistyksen tarkoituksen toteuttamista ja kansalaistoimintaa ei pidä byrokratisoida, sillä kansalaisten aktiivisuus on yhteiskunnalle voimavara, joka hyödyttää parhaiten vapauttamalla luovuus. Siten taataan mm. puolueiden aatteellisen järjestötyön elinvoimaisuus vaalitoiminnan ulkopuolellakin. Yhdistystoiminnan väitetty hiipuminen ei ole totta, eikä ainakaan yhdistyslain syytä. Kansalaisten harrastustoiminta on laajentunut, monipuolistunut ja saanut uusia muotoja,. Kansalaistoimintaa pitää kannustaa eikä holhota. Yhdistystoiminnan esteitä ja ongelmia on päinvastoin poistettava ja niihin voidaan vaikuttaa muulla lainsäädännöllä. 

Kokoomus ei näe arviomuistiossa esitettyä tarvetta kokonaisuudistukseen, eikä kannata kokonaisuudistusta. 

Kansallinen Kokoomus rp

Taru Tujunen
puoluesihteeri