15.5.2007							

Oikeusministeriö

LAUSUNTO YHDISTYSLAIN MUUTOSTARPEESTA

Yleistä

Yhteisöoikeuden kehittyminen vaatii, että yhdistyslakia tulisi  nykyisessä tilanteessa tarkastella kokonaisuutena. Tiettyjen osa-alueiden osalta muutosvaatimuspaineet kuitenkin edellyttävät, kuten tilintarkastajakysymys, että yhdistyslain osia on voitava muuttaa ilman kattavaa kokonaistarkastelua. Aikanaan osakeyhtiölain kokonaisuudistuksen perustavoitteena oli laatia joustava ja toiminnallinen osakeyhtiölaki, joka huomioisi erityisesti pienyritykset ja pienosakkaat. Uusi Insinööriliitto UIL ry pitää tärkeänä, että sama henki vallitsi yhdistyslain uudistustarpeiden kartoituksessa, jossa huomioitaisiin sekä pienien että suurten yhdistysten erilainen toimintaympäristö. UIL pitää nyt kirjattua esityksen tavoitetta sinällään oikeana, mutta painottaa, että uudistuksen yhteydessä on syytä kiinnittää huomioita muihinkin uudistustarpeisiin, kun nyt mainittuihin. Lainvalmistelijoiden tulisi aina lakiuudistuksessa selvittää laajemminkin lakiuudistuksen määrääviä ja ohjaavia tekijöitä. Tärkeinä osatekijöinä tulee pitää uudistuksen tavoitteenasettelua, lain sisältöä, lain implementointia ja sääntelyn kohdetahojen reagointia.

Yhdistyksen hallinto

UIL kannattaa, että yhdistyksen hallinnon sääntelyä tarkennetaan. Hallinnon osalta tulisi olla selkeämmät säädökset hallituksen toiminnasta ja toimivallasta sekä jääviyskysymyksistä. Uudistustarpeen ohjaavana tekijänä ei saa kuitenkaan liikaa painottaa uudistettua OYL:ia, koska yhdistysten yleishyödyllinen ja demokraattinen perusluonne asettaa toiminnalle toisenlaisia vaatimuksia kuin liiketoiminta asettaa. Tietynasteinen yhteisölainsäädännön yhdenmukaisuus tulee kuitenkin huomioida mahdollisuuksien mukaan. Esimerkiksi pörssi- ja pienyrityksille laadittujen corporate governence –ohjeistusten pohjalta  tulisi soveltuvin osiin muokata myös ohjeistusta suurille yhdistyksille, joiden liikevaihto, tase ja henkilöstömäärät ovat usein aika merkittäviä.

Ei ole kuitenkaan toivottavaa, että yhdistyksiin luotaisin toimitusjohtajan osalta sama malli kuin OYL:ssä. Yhdistystoiminnan yleishyödyllinen ja demokraattinen perusluonne edellyttää, ettei yhdistyksen toimitus- tai toiminnanjohtajalla ole samanlaista asemaa kuin yrityksissä. Myös yhdistystoiminnasta puuttuva yrittäjäriski puoltaa sitä, ettei yhdistyksissä toimitusjohtaja tarvitse samanlaista toimintamahdollisuutta kuin yrityksissä. Monesti yritystoiminnassa hallitusten jäsenten tietotaito taloudellisissa ja hallinnollisissa kysymyksissä on merkittävämpää (hallitusammattilaiset) kuin yhdistyksissä, jolloin hallituksen rooli toimitusjohtajan valvojana ei tulisi toteutumaan samanlaisella tasolla kuin yrityksissä.

Yrityksen palkkatoimitusjohtajalta usein puuttuu työsopimuslain mukainen irtisanomissuoja, siksi UIL voi missään olosuhteissa kannattaa sellaista muutosesitystä, joka mahdollisesti heikentäisi yhdistysten toimitus-  tai toiminnanjohtajien irtisanomissuojaa.  

Teknisten apuvälineiden käyttäminen päätöksenteossa

UIL kannattaa ja tukee ehdotusta, että yhdistyslakia muutetaan niin, että se paremmin sallii tietoliikenneyhteyksien ja muiden teknisten apuvälineiden käytön yhdistysten tai valtuutettujen kokouksissa. Nettidemokratian edistäminen yhdistystoiminnassa on tulevaisuudessa yhdistyksille kriittinen menestystekijä.

Tilintarkastus

Tilintarkastuslainuudistus jäi yhdistysten osalta välivaiheeseen. Sellaista mallia, että yhdistykset noudattavat osittain vanhaa tilintarkastuslakia, ei ole pitkällä aikavälillä pidettävä kestävänä ratkaisuna. Toisaalta pienten yhdistysten toimintamahdollisuudet tulee turvata jatkossakin. Nykyinen ns. maallikkotilintarkastajien käyttö on monille yhdistyksille kustannustehokas ja ainoa tapa toimia. Jatkossa yhdistyksille tuleekin sallia kevyt hallinnontarkastusmalli, joka ei liikaa rasita pienten yhdistysten toimintaa tai taloutta. 

Koska yhdistyslaki ja sekä yhdistysten säännöt käyttävät nykyisin käsitettä tilintarkastaja (jota nimitystä jatkossa voivat käyttää vain laillistetut tilintarkastajat), vaatii hallinnontarkastuksen käyttöönotto, että mahdollisesti yli sadan tuhannen yhdistyksen tulee muuttaa sääntöjään.  Tältä osin lainsäätäjän tulee turvata yhdistyksille mahdollisimman kevyt ja edullinen sääntöuudistuksen rekisteröintibyrokratia.

Fuusio ja konkurssisääntely

Viime vuosina on yhdistystoiminnassa nähty merkittäviä ”fuusioitumisia” ja isoja yhdistymishankkeita on tänäkin päivänä vireillä. Yhdistyslain säätely tältä osin puuttuu kokonaan, mikä on johtanut siihen, että yhdistysten toimintojen yhdistäminen on hallinnollisesti melko hankalaa ja myös säätelyn puuttuessa epäselvää. Myöskään yhdistyslain säädökset eivät ole helposti tulkittavissa ns. fuusiotilanteissa. Koska nimenomaan työmarkkinajärjestöjen toimintakentässä on edelleen odotettavissa yhdistymisiä ja merkittävien omaisuusmassojen siirtymisiä, olisi tarpeellista, että työryhmä tarkastelisi myös yhdistyslain jatkouudistusta tältä osin.

Yhdistyksen toimintakelpoisuus ei nykysäätelyn mukaan samalla tavalla lakkaa konkurssissa kuin yrityksen osalta. Yhdistyslaissa ei kuitenkaan oteta miltään osin kantaa siihen, mikä on pesänhoitajan hallinnon ja yhdistyksen hallinnon samanaikainen toimintamahdollisuus tai toiminta-alue. Työryhmän tulisi tarkastella yhdistyslain jatkouudistusta tältä osin. 

Laaja lausuntokierros

UIL edellyttää, että yhdistyslain osauudistuksesta suoritetaan laaja lausuntokierros.

UUSI INSINÖÖRILIITTO UIL ry

puheenjohtaja		hallintojohtaja
Matti Viljanen		Titu Järvenranta