PALVELUKESKUSVALINTA

1 Taustaa

1.1 Valtionhallinnon tuottavuusohjelma

Julkisen sektorin tuottavuuden toimenpideohjelma on hallitusohjelman ja hallituksen strategia-asiakirjan mukainen, hallituskauden mittainen ohjelma. Sen tavoitteena on suunniteltu ja todennettavissa oleva julkisten palvelujen ja hallinnon tuottavuuden kasvu ja tuottavuushyötyjen käyttö. Hallituksen 23.3.2006 tekemän valtiontalouden kehyspäätöksen vuosille 2007 - 2011 mukaan valtionhallinnon tuottavuutta kohennetaan kaikilla hallinnonaloilla toteutettavilla toimilla, jotka uudistavat rakenteita ja toimintatapoja sekä tehostavat tietotekniikan käyttöä. Tuottavuuden kasvun myötä voidaan valtion palveluksessa olevan henkilöstön määrää sopeuttaa hallitusti koko kansantalouden käytettävissä oleviin työvoimaresursseihin. Samalla voidaan kuitenkin pitää huolta valtion vastuulla olevien tehtävien hoitamisesta ja palvelutason parantamisesta. Kunta- ja palvelurakenneuudistus on puolestaan hallituksen keskeinen toimenpide kuntasektorin tuottavuuden ja tehokkuuden parantamiseksi.

Kehyspäätöksen mukaan tuottavuutta lisäävien toimenpiteiden tulee pienentää valtion henkilöstötarvetta vuoteen 2011 mennessä noin 9 600:lla. Hallinnonalakohtaiset tavoitteet vaihtelevat vajaasta neljästä prosentista noin 14 prosenttiin nykyhenkilöstöstä. Keskimäärin tavoitellaan kaikkiaan noin 8 prosentin vähennystä nykyhenkilöstöön viidessä vuodessa. Kehyskaudella henkilöstön luonnollinen poistuma on arviolta 26 000, josta vanhuuseläkkeelle siirtyviä on noin 14 000. Vaikka henkilöstömäärä asteittain pieneneekin, valtionhallintoon tarvitaan kehyskaudella yli 16 000 uutta henkilöä. Näin voidaan samanaikaisesti huolehtia siitä, että valtionhallinto tarjoaa työmahdollisuuksia uusille valtion tehtävistä kiinnostuneille henkilöille. Valtion palveluksessa on nyt kaikkiaan noin 123 000 henkilöä ja henkilötyövuosia kertyy noin 
114 000.

Valtiontalouden kehyspäätöksen 2007-2011 mukaan valtionhallinnon tuottavuusohjelma on siirtynyt kokonaisuudessaan toteuttamisvaiheeseen, jossa ministeriöt toteuttavat hallinnonaloillaan kehyspäätöksen valmistelun perustana olleet tuottavuushankkeet ja ottavat niiden vaikutukset huomioon talousarviossa. Lisäksi valtiovarainministeriön ohjaamana toteutetaan joukko koko valtionhallinnon kattavia yleishallinnon ja tukipalvelujen uudistuksia.

1.2 Tuottavuusohjelma sosiaali- ja terveysministeriön hallinnonalalla

Sosiaali- ja terveysministeriön hallinnonalan tuottavuusohjelma koskee tuottavuuden edistämistä hallinnonalan sisällä sekä kunnallisissa sosiaali- ja terveyspalveluissa. Sosiaali- ja terveyspalveluiden tuottavuuden edistämisen kannalta erityisessä asemassa ovat kansallinen terveydenhuollon hanke sekä sosiaalialan hanke. Ohjelmaan on otettu näihin kansallisiin hankkeisiin kuuluvien osahankkeiden lisäksi muitakin tuottavuuden edistämiseen tähtääviä hankkeita. Hallinnonalan sisällä ohjelma koskee henkilöstöstrategioiden laatimista ja tarkistamista sekä taloushallinnon, tilastoinnin ja tutkimustoiminnan kehittämistä.
Sosiaali- ja terveysministeriön kehyksiin sisältyvän tuottavuusohjelman toimeenpano koostuu valtiovarainministeriön ehdotuksen mukaisesti neljästä asiakokonaisuudesta: 
1.	Sosiaali- ja terveysalan tutkimus- ja kehittämiskeskuksen (Stakes), Kansanterveyslaitoksen (KTL) ja Työterveyslaitoksen (TTL) tutkimustoimintaa uudistetaan erityisesti tehostamalla yhteistoimintaa ja voimavarojen yhteiskäyttöä sekä yhdistämällä yksiköitä ja siirtämällä perustutkimusta yliopistoihin ja korkeakouluihin ja syventämällä yhteistoimintaa ja poistamalla päällekkäisyyttä niiden kanssa. 
2.	Sosiaali- ja terveysministeriön sektoritutkimuslaitosten ulkopuolisella rahoituksella rahoitettavan tutkimuksen siirtäminen liikelaitosmuotoon valmistellaan vuoteen 2008 mennessä. 
3.	Valvonta-, muutoksenhaku- ja lupaviranomaisten henkilöstötarvetta vähennetään asteittain tuottavuutta nostamalla ja vaikuttamalla esille tulevien asioiden määrään tarvittaessa lainsäädäntöä muuttamalla. 
4.	Sosiaali- ja terveysministeriön toimintaa tehostetaan ministeriön johto- ja asiantuntija-tehtäviä kehittämällä. Erityisesti suurten hankkeiden toteuttamista tehostetaan. Ministeriön sähköisen asianhallinnan ja palvelujen toteuttamista jatketaan ja toimintamuotoja tehostetaan. 
5.	Hallinnonalan talous- ja henkilöstöhallinnon palvelut siirretään palvelukeskuksiin vuoteen 2009 mennessä. Hallinnonalan talous- ja henkilöstöhallinnon siirtämiseksi palvelukeskuksiin ministeriö asetti työryhmän, jonka tehtävänä on vuoden 2006 marraskuuhun mennessä tehdä tuottavuusohjelmassa vaaditut perusratkaisut ja linjaukset palvelukeskuksiin siirtymisestä hallinnonalan osalta.

Kehyspäätöksessä 23.3.2006 todetaan, että sosiaali- ja terveysministeriön hallinnonalan henkilöstö on 4 167, josta henkilöstön luonnollinen poistuma-arvio vuoteen 2011 mennessä on 992 henkilötyövuotta. Tuottavuustoimenpiteiden kautta vähennettävän henkilöstömäärän tulisi olla 340 henkilöä, joten uudelleenrekrytointitarve on 652 henkilöä. 
 
2 Tukipalvelutehtävien keskittäminen palvelukeskuksiin

Matti Vanhasen hallitusohjelmassa, hallituksen strategia-asiakirjassa ja kehyspäätöksessä maaliskuussa 2005 on erääksi tavoitteeksi kaikkia hallinnonaloja koskien asetettu valtion toimintojen tuottavuuden parantaminen. Yhtenä ratkaisuna tuottavuuskehityksen parantamisessa nähtiin tukipalvelutehtävien vaatiman erikoisosaamisen keskittäminen, jolloin voidaan entistä tehokkaammin suunnata voimavaroja ydintoimintoihin. Työprosesseja voidaan yhdenmukaistaa, sekä sähköisen asioinnin tarjoamia mahdollisuuksia voidaan ottaa laajemmin käyttöön. 

Edellä mainittujen päätösten johdosta valtionhallintoon perustetaan jo perustetut palvelukeskukset mukaan lukien viisi talous- ja henkilöstöhallinnon palvelukeskusta, jotka muodostavat yhtenäisin periaattein toimivan verkoston. Ministeriöt tekevät osaltaan ja ohjaavat hallinnonalansa virastot tekemään vuoden 2006 loppuun mennessä päätöksen talous- ja henkilöstöhallinnon palvelujen tuottamisesta palvelukeskustoimintamallilla viimeistään vuonna 2009. Palvelukeskuksiin tukeutuminen mahdollistaa talous- ja henkilöstöhallinnon tehtävien tuottavuuden ja tehokkuuden merkittävän lisäämisen ja toiminnan laadun kehittämisen sekä henkilöstövoimavarojen vähentämisen palvelujen tuotannossa. 

Palvelukeskuksiin siirtyminen mahdollistaa työntekijöiden uudelleen sijoittumisen haasteellisempiin työtehtäviin. Henkilökunta hyötyy myös muutokseen liittyvästä koulutuksesta.

Sosiaali- ja terveysministeriön palvelukeskustyöryhmän tavoitteena on tehdä esitykset talous- ja henkilöstöhallinnon palvelujen tuottamisesta palvelukeskustoimintamallilla viimeistään vuonna 2009 siten, että palvelukeskuksiin tukeutuminen mahdollistaa talous- ja henkilöstöhallinnon tehtävien tuottavuuden ja tehokkuuden merkittävän lisäämisen ja toiminnan laadun kehittämisen sekä henkilöstövoimavarojen vähentämisen palvelujen tuotannossa. 

Palvelukeskustyöryhmän tehtävänä on 
-	selvittää missä määrin ministeriön hallinnonalan talous- ja henkilöstöhallinnon tehtäviä voidaan siirtää palvelukeskuksiin
-	tehdä selvitykset valittavasta palvelukeskuksesta/keskuksista ja siirron kustannusvaikutuksista 
-	tehdä talous- ja henkilöstöhallinnon tilannekartoitus vuosille 2007-2011 ja selvittää minkälainen henkilöstörakenne ja määrä jää laitoksiin 
-	selvittää tarvittavat henkilöstön uudelleenkoulutus ja -kohdistamiset niitä koskien, jotka jäävät virastoihin ja laitoksiin 
-	määritellä projektin toteuttamisaikataulu vaiheittain, niin että vuonna 2009 palvelukeskusratkaisu on toteutettu 
-	laatia marraskuuhun 2006 mennessä vaaditut perusratkaisut ja linjaukset palvelukeskuksiin siirtymisestä hallinnonalan osalta 
-	kartoittaa mahdolliset muut keskitettävät tai ulkoistettavat toiminnot (esim. hankinnat, kirjastot, arkistot) sekä 
-	raportoida hankkeen etenemisestä ministeriön johdolle ja henkilöstöjärjestölle. 

Työryhmä pohti esimerkiksi sitä, mitä hyötyjä ja haittoja seuraisi siitä, että  palvelukeskukseen siirryttäisiin yhdessä koko hallinnonalana tai että jokainen virasto ja laitos valitsisi itse oman palvelukeskuksensa. Ryhmä selvitti myös mahdollisuutta pyytää sitomaton ennakkotarjous sisäasianministeriön ja Valtiokonttorin palvelukeskuksilta palveluiden ja kustannusten vertailemiseksi. Yhteenvetoa virastojen taustatietovastauksista (liite 3) hyödynnettiin tarjouspyynnön laatimisessa.

3 Palvelukeskusvertailu

Valtionhallinnossa on tällä hetkellä viisi talous- ja/tai henkilöstöhallinnon palveluita tarjoavaa palvelukeskusta: oikeushallinnon palvelukeskus, puolustusvoimien palkka- ja taloushallinnon palvelukeskus, sisäasiainhallinnon palvelukeskus, Valtiokonttorin palvelukeskus sekä palvelukeskus opetusministeriön hallinnonalalla.

Oikeushallinnon palvelukeskuksen toiminta käynnistyi Turussa vuoden 2006 alussa ja Hämeenlinnassa huhtikuussa 2006. Kuopiossa toiminta alkaa tammikuussa 2007. Siirtymävaiheessa, vuosina 2007–2010, palvelukeskuksella on lisäksi toimipisteet Kouvolassa, Oulussa ja Vaasassa. Tällä hetkellä taloushallinnon palvelut käsittävät muun muassa osto- ja matkareskontran, maksuliikenteen, tulojen keräämisen, laskutuksen, myyntireskontran, perinnän, vieraiden varojen hoidon, vankien varojen vastaanoton ja laskujen maksatuksen, kirjanpidon ja tilinpäätökset, käyttöomaisuuskirjanpidon, sisäisen laskennan sekä talousraportoinnin.
Henkilöstöhallinnon palvelut sisältävät muun muassa henkilöstö- ja palkkahallinnon, palkanlaskennan ja -maksatuksen, loma- ja poissaolokirjanpidon, palvelusaikalaskennan, henkilöstöraportoinnin, loma- ja poissaoloilmoitusten laadinnan. Käyttäjätuki sisältyy näihin molempiin yllä mainittuihin palvelukokonaisuuksiin. Käytössä on myös ajanmukaiset tietojärjestelmät. 

Puolustusvoimien palkkahallinnon palvelukeskus on perustettu Hämeenlinnaan 1.3.2005. Sen nimi on Palkkahallinnon Palvelukeskus (PHPK). Palvelukeskuksen tehtävänä on toteuttaa puolustusvoimien palkatun henkilöstön palkanmaksu ja siihen liittyvät henkilöstöhallinnon tehtävät vuoden 2006 alusta lukien. Sen tulee seurata ja raportoida palkanmaksun tavoitteiden ja kustannusten toteutumista ja kehittää toimintaansa ja toimintamalliaan parhaiden käytäntöjen mukaisesti.

Puolustusvoimien palvelukeskuksen johtajan alaisuudessa tulee toimimaan kolme yksikköä: hallinto- ja suunnitteluyksikkö, palkkahallinnon palveluyksikkö sekä myöhemmin myös taloushallinnon palveluyksikkö. Keskuksessa tulee ennen taloushallinnon prosessien mukaan tuloa työskentelemään korkeintaan 60 henkilöä.

Opetusministeriön palvelukeskusta ollaan käynnistämässä. Esiselvityksen pohjalta hallinnonalalle esitetään perustettavaksi yliopistojen palvelukeskus, johon myös Suomen Akatemia liittyisi. Opetusministeriö, Kansallisarkisto, Opetushallitus, Museovirasto, Suomenlinnan hoitokunta ja Valtion taidemuseo liittyisivät Valtiokonttorin palvelukeskuksen asiakkaiksi. Tavoitteena on, että päätökset palvelukeskusratkaisuista ja sijaintipaikoista tehdään syksyllä 2006. Valmistelu jatkuu vuoden 2007 loppuun. Tavoitteena on siirtyä palvelukeskusmalliin vaiheittain vuodesta 2008 alkaen.

Työryhmä vertaili eri palvelukeskuksia niistä saadun materiaalin (liitteet 1 ja 2), palvelukeskusten edustajien kanssa käytyjen keskustelujen sekä palvelukeskusten asiakaspalautteen perusteella. Joidenkin palvelukeskusten toiminta ei ole vielä edes käynnistynyt täydessä laajuudessa. Yleisen vertailun pohjalta sisäasianministeriön ja Valtiokonttorin palvelukeskuksilla on parhaat edellytykset ottaa vastaan uusia sosiaali- ja terveysministeriön hallinnonalan suuruisia asiakkaita. Tämän vuoksi vertailussa keskityttiin näihin kahteen palvelukeskukseen. 

Talous- ja henkilöstöhallinnon palvelukeskukset muodostavat valtion palvelukeskusverkoston, jonka toimintatapoja, toimialaa, prosesseja ja tietojärjestelmiä kehitetään koordinoidusti yhtenäisten, yhteisten ja yhteensopivien määrittelyjen mukaisesti. On huomattava, että kaikki palvelukeskukset toimivat kiinteässä yhteistyössä Valtiokonttorin johdolla. Valtiokonttori koordinoi toimintaa muun muassa järjestämällä palvelukeskusten yhteisiä kokouksia kuukausittain. 

Suuria eroja Valtiokonttorin ja sisäasianhallinnon palvelukeskusten toimintaperiaatteiden välillä on vaikeaa havaita. Pääasiallisiksi sijoituspaikoiksi siirtymäajan jälkeen on tulossa Joensuu (sisäasianministeriö) sekä Pori ja Hämeenlinna (Valtiokonttori). Valtiokonttori alueellistaa Helsingin toimipisteen noin kahden vuoden sisällä. Uusia, siirtyviä työntekijöitä ei enää oteta Helsingin toimipisteeseen. Sisäasiainministeriö vahvistaa toimintaansa Joensuussa. Työskentelyä siirtymäajan sivutoimipisteissä tarjotaan henkilöstölle yhtenä vaihtoehtona. Lisäksi Joensuuhun on myös mahdollista siirtyä kahden vuoden koeajalla oman työnantajan suostumuksella. Vanhat työntekijät siirtyvät palvelukeskuksiin takuupalkoilla. Jatko on kuitenkin neuvoteltava sopimusvaiheessa.

Tämänhetkisen tilanteen mukaan Valtiokonttori on ollut edelläkävijä tuotteiden hinnoittelun pohjana toimivassa kustannuslaskennassa. Toiminta on taas sisäasianministeriön palvelukeskuksessa astetta vakiintuneempaa. Molemmat palvelukeskukset ovat vakuuttaneet, että palvelut sujuvat. Ne ovat myös luvanneet toimia apuna muun muassa ostolaskujen sähköistämisprosesseissa. On todennäköistä, että palvelut yhdenmukaistuvat molemmissa palvelukeskuksissa ennen kuin ministeriön hallinnonala siirtyy palvelukeskuksen asiakkaaksi.

Hallinnonalalla on jo joitakin kokemuksia palveluiden ostamisesta palvelukeskuksista tai niiden ulkoistamisesta (Silta Oy). Silta Oy:n palveluista on kahdenlaisia kokemuksia. Palveluiden virheettömyyttä sekä kehutaan että arvostellaan. Silta Oy:n henkilöstö on myös vaihtunut usein viime vuosina. Vakuutusvalvontavirasto on jo osittain siirtynyt Valtiokonttorin palvelukeskuksen asiakkaaksi. Vakuutusvalvontaviraston kokemukset Valtiokonttorin palvelukeskuksesta ovat olleet alkuvaiheessa hyviä. Virastossa oli ollut tilapäisesti vuokrattuna henkilö mm. osto- ja myyntilaskujen käsittelyyn. Tämä järjestely tuli huomattavasti palvelukeskuksen nyt tarjoamaa palvelua kalliimmaksi.

3.1 Tukipalveluiden keskittämisen mahdollisuuksista ja uhkista 
 
Työryhmä tarkasteli talous- ja henkilöstöhallinnon nykytilanteeseen liittyviä sekä palvelukeskuksen valintaan kytkeytyviä mahdollisuuksia ja uhkia SWOT-analyysin avulla. Analyysin tuloksia on esitetty taulukossa 1.

Tukipalveluita keskittämällä hallinnonalallamme on mahdollisuus yhdenmukaistaa muun muassa palkanmaksun ja muun henkilöstöhallinnon prosesseja. Myös sekavaa tietojärjestelmäviidakkoa voidaan karsia siirtymällä käyttämään yhteisiä ohjelmistoja. Muun muassa näiden toimenpiteiden seurauksena tuottavuus paranee.

Palveluiden keskittämiseen liittyy myös uhkakuvia. Tärkeää on varmistaa se, että hankkeella on johdon tuki ja että palveluiden laatu ja kustannukset otetaan palvelukeskusvalintaa tehtäessä riittävästi huomioon.

Henkilöstön kohdalla tukipalveluiden keskittämiseen liittyy useita uhkakuvia. Tuottavuutta sosiaali- ja terveysministeriön hallinnonalalla edistävät toimenpiteet tuleekin toteuttaa hyvää henkilöstöpolitiikkaa noudattaen. Ministeriön tulee kantaa hyvänä työnantajana kokonaisvastuuta hallinnonalan henkilöstöstään sekä työn jatkuvuuden että työssä jaksamisen osalta.

Tuottavuusohjelma antaa myös pitkällä tähtäyksellä mahdollisuuden huolehtia valtion henkilöstön palkkauksen kilpailukykyisyydestä. Palvelukeskuksiin siirtyvän henkilöstön tehtäväkuvia ja vastuita voidaan arvioida uudelleen. Henkilöstön ammatti-identiteetti vahvistuu prosessien tehostumisen myötä sekä palvelukeskuksissa että asiakasorganisaatioissa.

Asteittainen siirtyminen palvelukeskuksen asiakkaaksi antaa mahdollisuuden määritellä siirtyvien ja virastoihin ja laitoksiin jäävän henkilöstön määrän joustavasti. Siirtymävaiheessa tehdyt ratkaisut voivat osoittautua käytännössä toimimattomiksi, ja jälkikäteen ehkä havaitaan, että jotkut tehtävät olisi voinut olla järkevämpää säilyttää virastoissa.

Taulukko 1: Henkilöstö- ja taloushallinnon palvelukeskus sosiaali- ja terveysministeriön toimialalla
vahvuutemme
-	konsernitason tiivis yhteistyö
-	ammattitaitoinen henkilöstö
-	Valtiokonttorin prosessimäärittelyjä hyödynnetty kehittämistyössä
-	Kiekun tietojärjestelmähankkeen haasteet ja tavoitteet tunnetaan ja ovat käytettävissä
-	useissa laitoksissa tehty valmisteluja palveluiden ulkoistamisen mahdollistamiseksi tai palvelukeskuksiin siirtymiseksi
-	Sähköinen järjestelmä on jo käytössä useimmissa virastoissa (Rondo)	heikkoutemme
-	Hallinnonalan nykyisen henkilöstön siirtyminen ongelmallista
-	heikkoa sitoutumista ja motivaatiota hankkeeseen
-	palvelukeskuksiin siirtymisen sisäisessä markkinoinnissa ja viestinnässä puutteita
-	tietojärjestelmien kirjavuus hallinnonalalla
-	valmiudet sähköisten prosessien käyttöönotossa vaihtelevat
	
mahdollisuutemme
-	valtionhallinnon yhteiset ja yhdenmukaiset tietojärjestelmät
-	prosessit yhdenmukaistuvat ja tehostuvat
-	henkilöstön ammatti-identiteetti vahvistuu palvelukeskuksissa ja asiakasorganisaatioissa
-	henkilöstölle mahdollisuus kouluttautua ja siirtyä uusiin tehtäviin (urakehitys)
-	tuottavuus paranee
-	kriittisten toimintojen varmistaminen
-	siirtyvien ja virastoon jäävien rajanveto
-	järjestelmien nopeampi yhdenmukaistuminen	uhkamme
-	johdon tuen varmistaminen
-	palveluiden kustannuksia ja laatua ei oteta riittävästi huomioon palvelukeskusvalintaa tehtäessä
-	siirtymävaiheessa tuottavuus alenee liiaksi
-	kriittisten toimintojen varmistaminen siirtymäaikana
-	henkilöstön sijoittamisessa syntyy ongelmia, jotka voivat ääritapauksissa johtaa irtisanomisiin
-	siirtyvien ja virastoon jäävien rajanveto
-	epätietoisuus tulevista muutoksista
-	toimitaan usealla paikkakunnalla, jolloin lisäkustannuksia syntyy siitä, että organisaatio säilyy raskaana ja toimintotavat vaihtelevat paikkakunnittain
-	yhtenäisiin tietojärjestelmiin siirtyminen vaatii runsaasti resursseja
-	päällekkäiset kustannukset	

3.2 Kustannusvertailua

Kun sosiaali- ja terveysministeriön hallinnonalan henkilöstö- ja taloushallinnon palvelut ostetaan pääkaupunkiseudun ulkopuolella sijaitsevasta palvelukeskuksesta, realiteetti on, että nykyisestä henkilöstöstä kukaan ei halua siirtyä Joensuuhun tai Poriin (liite 8). Tämä tarkoittaa sitä, että virastojen ja laitosten edellytetään varautuvan päällekkäisiin talous- ja henkilöstöhallinnon kustannuksiin useamman vuoden ajan niiden henkilöiden osalta, jotka eivät siirry palvelukeskukseen. Samaan aikaan tulee ottaa huomioon myös muut tuottavuusohjelman säästötavoitteet.

Työryhmä on pyrkinyt arvioimaan palvelukeskukseen siirtymisen kustannuksia. Lähtökohtana kustannusten muodostumiseen vaikuttavista tekijöistä voidaan pitää Valtiokonttorin arvioita sekä Kieku-ohjelman tuloksia.

Valtiokonttorin mukaan kustannuksiin vaikuttavat seuraavat tekijät:
-	Palvelun tuottamisesta aiheutuvat henkilöstömenot (= siirtyvä tai uudelleen rekrytoitava henkilökunta/asiakas)
-	huoneistomenot (noin 6000 €/htv/v)
-	infra (noin 3 300 €/htv/v)
-	järjestelmäkulut (riippuu prosessin tarvitsemista substanssijärjestelmistä)
-	yleiskulut noin 30 prosenttia edellisistä.

Kieku-ohjelmassa on puolestaan arvioitu, että palvelukeskuksiin siirtymisestä seuraa kustannushyötyjä seuraavasti:
-	henkilöstökustannukset 20 – 40 prosenttia
-	tietojärjestelmäkustannukset 10 – 60 prosenttia
-	sopimuspalvelut 10 – 30 prosenttia
-	yleiskustannukset 20 – 40 prosenttia.

Kieku-ohjelmassa on hankittu hallinnonalojen käyttöön talous- ja henkilöstöhallinnon prosessien arviointia tukeva kustannus-hyötytyöväline. Kustannus-hyötytyöväline soveltuu erityisesti talous- ja henkilöstöhallinnon toimintamallia uudistavien kehittämishankkeiden kannattavuuden arviointiin.
Kustannussäästöpotentiaalin lisäksi sen avulla voidaan arvioida henkilöresurssien tarvetta eri prosesseissa. Välinettä voidaan hyödyntää olemassa olevan kehittämispotentiaalin määrittelyssä, tuottavuuden ja sen kehittymisen mittaamisessa, palvelujen hinnoittelussa sekä toiminnan tehokkuuden vertailussa. Kustannus-hyötyvälineen käyttöönottoa sosiaali- ja terveysministeriön hallinnonalalla taloushallinnon tehtävien arvioinnissa suunnitellaan syksyn 2006 aikana.

Palvelukeskuksen alueellista sijaintia ei voida ottaa kustannusvertailussa juurikaan huomioon. Henkilöstö ei halua siirtyä pääkaupunkiseudun ulkopuolella sijaitseviin palvelukeskuksiin (liite 8), joten palvelukeskuksen sijainnilla Porissa, Hämeenlinnassa tai Joensuussa ei ole tässä mielessä merkitystä.

Hallinnonalalla työskentelee keskitetyissä talous- ja henkilöstöhallinnon tehtävissä tällä hetkellä 121 työntekijää (100 htv). Valtioneuvoston tuottavuusohjelman mukaan hallinnonalalla tulisi pyrkiä noin 35 – 40 prosentin henkilöstösäästöihin toimintoja tehostamalla ja yhdenmukaistamalla. Käytännössä tuottavuusohjelman tavoite henkilöstömäärän supistamisessa noin 35 henkilöllä palvelukeskuksen asiakkaaksi siirtymällä saavutettaisiin seuraavasti:

-	Noin 21 henkilöä jää eläkkeelle vuoteen 2011 mennessä. Eläköitymisikä on 63 vuotta.
-	Noin kymmenen henkilöä siirtyy toisiin tehtäviin tai vaihtaa työnantajaa vuoteen 2011 mennessä.
-	Yksinkertaistetaan hajautettuja talous- , tili- ja maksatusprosesseja.
-	Uudelleen sijoitettavasta henkilöstöstä huolehditaan muutostilanteessa (tarjotaan uudelleensijoittamisen ja työllistymisen tukea).

On kuitenkin huomattava, että hallinnonalalla on jo nyt otettu käyttöön sähköisiä järjestelmiä ja  ulkoistettuja palveluja (kuten palkanmaksu Silta Oy:ltä), joten osalle virastoista ja laitoksista ei tule henkilöstösäästöjä palvelukeskuksiin siirtymisestä siinä määrin kuin tuottavuusohjelmassa on arvioitu.

3.3 Sisäasianhallinnon palvelukeskus

Valtioneuvosto päätti 8. kesäkuuta 2005 antaa asetuksen sisäasiainhallinnon palvelukeskuksesta. Sisäasiainhallinnon talous- ja henkilöstöhallinnon tukipalvelujen siirtyminen vaiheittain palvelukeskuksen tuotettavaksi on käynnistynyt vuoden 2006 alusta alkaen. Joensuun päätoimipaikan lisäksi siirtymävaiheen tilapäiset sivutoimipisteet sijaitsevat Rovaniemellä, Hämeenlinnassa ja Helsingissä. Joensuun palvelukeskukseen keskitettiin henkilöstö-, talous- ja muita hallinnon tukipalveluja. Palvelujen kokoaminen ja keskittäminen oli keskeinen keino hallinnon tuottavuuden parantamisessa.

Sisäasiainhallinnon palvelukeskus tuottaa tällä hetkellä omana palvelutuotantona talous- ja henkilöstöpalveluja yhteensä 14 asiakasvirastolle. Asiakasvirastojen lukumäärä kasvaa vuoden 2006 loppuun mennessä 20:een. Tuolloin sisäasiainhallinnon palvelukeskus tuottaa henkilöstöpalveluja organisaatioille, joiden henkilöstö kattaa yli 20 000 henkilöä. Vuosittainen käsiteltyjen laskujen volyymi on yli puoli miljoonaa.

Sisäasiainhallinnon palvelukeskuksen palvelut ovat maksullisia ja omakustannushintaisia. Palvelukeskuksen mukaan palvelut ovat edullisia asiakkaille, koska tuotannon tehokkuus on korkea, volyymit ovat suuret ja kustannustaso palvelukeskuksen toimipaikoilla alhainen. Kustannusrakenne on myös läpinäkyvä, koska palvelukeskus on erillinen valtion virasto ja sillä on oma momentti valtion talousarviossa. Asiakkaat ovat edustettuina palvelukeskuksen neuvottelukunnassa.

Sisäasiainhallinnon palvelukeskuksen asiakkaaksi siirtyminen on helppoa. Palvelusopimus-neuvotteluissa käydään läpi kunkin asiakkaan kanssa tuotettavat palvelut, niiden sisältö ja laatutaso sekä asiakkaan prosessit. Sopimusneuvotteluissa vahvistetaan palveluhinnat.

Johtaja
N. N.

Kehittämisyksikkö
Harri Pekkarinen

Talouspalveluyksikkö
Birgitt Karhusaari-Pusa

Henkilöstöpalveluyksikkö
Mailis Asikainen

Yhteyspalveluyksikkö
Stina Huovinen

Ostolaskupalvelut x 4

Palkanlaskenta x 3

Yhteyspalvelut

Yhteiset palvelut

Pääkäyttäjäpalvelut

Yhteiset palvelut

Pääkäyttäjäpalvelut

Yhteyspalvelut

Kuvio 1: Sisäasianhallinnon palvelukeskuksen organisaatiokaavio.

Sisäasianhallinnon palvelukeskuksen henkilöstö (noin 140 henkilöä vuoden 2006 lopussa) koostuu vankan työkokemuksen omaavista valtionhallinnon osaajista kuuden eri ministeriön toimialalta. Palvelukeskukseen on mahdollista siirtyä virkasiirtoina asiakasorganisaatioista. Työntekijät ovat työhyvinvointikyselyn ja asiakaspalautteen perusteella palvelualttiita ja hyvin motivoituneita.

Palvelukeskuksen nopea ja tehokas käynnistyminen oli mahdollista valtiovarainministeriön ja sisäasianministeriön tuottavuussopimukseen sisältyvän tuen avulla. Valtiovarainministeriö antoi palvelukeskushankkeen käyttöön 1,8 miljoonaa euroa, jolla hanke ja vuoden 2006 alusta palvelukeskus on rahoittanut eräitä kertaluonteisia hankintoja ja investointeja.

3.4 Valtiokonttorin palvelukeskus

Valtiokonttorin palvelukeskus tarjoaa talous- ja henkilöstöhallintopalveluja valtionhallinnon virastoille, laitoksille ja rahastoille. Palvelut on hinnoiteltu omakustannuspohjalta. Palvelukeskus tuottaa maksullisia talous- ja henkilöstöhallinnon tukipalveluja kustannustehokkaasti, ajanmukaisinta tekniikkaa hyväksikäyttäen.

Palvelukeskuksen organisaatio on kevyt, matala ja kustannustehokas tiimiorganisaatio. Tiimit ovat palveluprosessikohtaisia. Asiakkaiden palveluja koordinoivat asiakasvastuuhenkilöt. Asiakasyhteistyön tarkasta sisällöstä sovitaan palvelusopimuksessa. Palvelukeskuksen asiakkaita on tässä vaiheessa noin tusina.

Palvelukeskus toimii Helsingissä ja Hämeenlinnassa. Vuoden 2006 heinäkuussa aloitti toimintansa Porin aluetoimipiste, josta kehitetään palvelukeskuksen päätoimipiste. Helsingin toimipiste alueellistetaan noin kahden vuoden sisällä. 

Valtiokonttorin palvelukeskuksen asiakkuusprojektit sisältävät palvelupaketin sovittamisen asiakkaan tilanteeseen ja palvelutuotannon valmistelun. Vuoden 2006 loppuun saakka tämä vaihe on maksuton. Maksullisuus alkaa vasta, kun varsinainen palvelutuotanto käynnistyy. Vuoden 2007 alusta alkaen myös asiakkuusprojektit ovat maksullisia, joten asiakkaiksi haluavien on varattava riittävä määräraha palvelun hankkimiseen. Asiakkuusprojektista veloitetaan tuntihinta projektiin käytetyn työajan perusteella. Tuntihinta vaihtelee 57 ja 99 euron välillä. Asiakas saa ennen asiakkuusprojektin alkua arvion projektin kokonaiskustannuksista.

Kuvio 2:

 

Asiakkaaksi ryhtymistä harkitseville palvelukeskus tarjoaa selvityspalvelua, jossa muodostetaan näkemys siitä, mitä prosesseja voitaisiin siirtää palvelukeskukseen. Prosessissa käydään läpi asiakkaan prosessit ja palvelukeskuksen palvelut. Selvityksen perusteella palvelukeskus tekee alustavan hinta-arvion ostettaville palveluille. Selvitys on asiakkaalle ilmainen, eikä edellytä jatkotoimenpiteitä. Selvitys tehdään asiakkaan kanssa sovittavalla aikataululla 1 - 4 kuukauden aikana. Selvityksen tekemiseen on hyvä varata riittävä määrä henkilöresursseja asiakkaan puolelta.

Palvelukeskuksen tuottamia palveluja ovat mm. ostolaskujen käsittely ja ostoreskontra, maksatus, laskutus, myyntilaskujen käsittely, myyntireskontra, perintä ja tulojen käsittely, kirjanpito ja tilinpäätökset, käyttöomaisuuskirjanpito, henkilöstöhallintopalvelut, rekrytointipalvelut ja palkkahallintopalvelut. Palvelut perustuvat yhdenmukaisiin prosesseihin, joista asiakas valitsee haluamansa palvelut tai palvelujen osat. Asiakkaaksi voi tulla myös asteittain aloittamalla jostakin osasta ja laajentamalla palvelukokonaisuutta myöhemmin.

Päätietojärjestelmät ovat AdeEko+, PersonecF, Raindance, Travel, Voyager, Rondo, Analyste, Business Objects, BusinessPlanning ja Varakas. Palvelukeskus ylläpitää myös muita järjestelmiä asiakkaan tarpeen mukaan edellyttäen, että järjestelmää käyttävä henkilökunta siirtyy järjestelmän mukana. Järjestelmiä yhtenäistetään vaiheittain.

Valtiokonttori käyttää Silta Oy:tä alihankkijana. Valtiokonttorissa on tehty periaatepäätös siitä, ettei Silta Oy:n kanssa tehtyjä sopimuksia irtisanota palvelukeskuksiin siirryttäessä. Palvelukeskuksen uudet asiakkaat voivat kuitenkin palvelusopimusta tehdessään valita palveluiden tuottajaksi joko Valtiokonttorin palvelukeskuksen tai Silta Oy:n.

Silta Oy on yritys, joka tarjoaa muun muassa henkilöstöhallintoa ja muita ulkoistamispalveluja valtion virastoille, eläkelaitoksille, yrityksille sekä henkilöstörahastoille. Silta Oy kehittää henkilöstöhallinnon prosesseja. Se palvelee asiakkaita ajanmukaisilla järjestelmillä, kuten työntekijöiden ja esimiesten itsepalvelujärjestelmillä (ESS ja MSS).

Vuonna 2005 Silta- konsernin liikevaihto oli 16,3 miljoonaa euroa ja liikevoitto noin 0,4 miljoonaa euroa. Sen palkkalistoilla työskenteli keskimäärin 246  henkilöä. Vuoden 2006 alku näyttää kysynnän vilkastumista palkkahallinnon palveluissa. Suurin prosentuaalinen kasvu nähtäneen kuntasektorilla. Yrityssektorilla kasvu on nopeaa, mutta kilpailu alalla on kovaa.

3.5 Yksi vai kaksi palvelukeskusta, asiakkaaksi yksin vai yhdessä koko hallinnonalana?

Työryhmän arvion mukaan hallinnon kehittämisen kannalta on järkevää, että koko hallinnonalan talous- ja/tai henkilöstöhallinnan toiminnot ovat yhdessä ja samassa paikassa. Tilinpäätöskäytännön on suunniteltu kattavan koko hallinnonalan. Tilinpäätöksen tekeminen helpottuu, jos kaikki hallinnonalan virastot ja laitokset ovat saman palvelukeskuksen asiakkaina. Tosin esimerkiksi tilinpäätösten liitteet on edelleenkin tehtävä virastoissa ja laitoksissa.

Neuvottelemalla yksi palvelusopimus saadaan massaetuja myös siitä, että tietojärjestelmä-sopimukset voidaan yhdistää. Myös useat yksittäiset sopimukset Silta Oy:n kanssa voidaan tarvittaessa yhdistää yhdeksi Silta-sopimukseksi.

Yhden palvelukeskuksen valintaa puoltaa myös se, että koska valtionkonttori ei enää jatkossa toimi Helsingissä, palvelukeskuksen sijainnilla ei ole virastojen ja laitosten henkilöstön siirtymisen kannalta yleisempää merkitystä. Lähinnä joidenkin yksittäisten henkilöiden, kuten paluumuuttajien,  kohdalla valinta voi olla siirtymishalukkuuden kohdalla ratkaiseva tekijä.

Kaikilla virastoilla ja laitoksilla ei ole samoja valmiuksia palvelukeskuksiin siirtymiseksi. Hallinnonalan asteittainen siirtyminen palvelukeskuksen asiakkaaksi on joka tapauksessa järkevää, koska tämä antaa virastoille ja laitoksille tarvittavaa joustoa. 

Palvelukeskukseen siirtyminen on työryhmän mukaan mahdollista ja tärkeää hoitaa yhtenäisen suunnitelman kautta, jolloin yksi palvelukeskus on paras ratkaisu. Kuitenkin ne virastot, jotka ovat jo tehneet sopimuksia muun muassa Silta Oy:n kanssa, voivat jatkaa sopimuksia siirtymäajaksi. 

3.6 Sisäasianhallinnon ja Valtiokonttorin palvelukeskusten vertailua

Taulukossa 2 on pyritty vertailemaan sisäasianministeriön ja Valtiokonttorin palvelukeskuksia muun muassa niiden palveluiden laajuuden ja laadun, hinnoittelun, tietojärjestelmien ja henkilöstön siirtymisen kannalta. Taulukkoon 2 on pyritty pääasiassa kirjaamaan ylös vain niitä piirteitä, joissa palvelukeskukset poikkeavat toisistaan. Palvelukeskusten erot liittyvät joihinkin yksityiskohtiin ja palvelukeskusten valmiuksiin ottaa vastaan sosiaali- ja terveysministeriön hallinnonalan kokoinen uusi asiakas. 

Taulukko 2: Palvelukeskusten vertailua nykytilanteen perusteella

Palvelukeskus	Sisäasianministeriö	Valtiokonttori	
	edut	haitat	edut	haitat	
Palveluiden laajuus ja laatu					
	toiminta käynnistynyt			toimintoja ollaan  käynnistämässä	
	kaikki palvelut tuotetaan omina palveluina			osa palveluista hankitaan Silta Oy:ltä (korkeampi hinta)	
	siirtymävaiheen jälkeen yksi toimipiste			siirtymävaiheen jälkeen useita toimipisteitä	
	toimintojen tuoteperheet samassa solussa ja toimipisteessä		tuoteperheet sijoitettu eri paikkakunnille verkostomallin mukaan		
	asiakaspalaute positiivista		asiakaspalaute positiivista	
	
Kustannukset					
- hintaerot?	omakustannus-
hinta	tilanteesta riippuen harkitaan toimenpide-palkkioiden käyttöönottoa	omakustannus-
hinta	toimenpidepalk-kiot tulossa	
- käytössä olevat kustannusarviot palveluiden tuottamisesta	edullisempi talous- ja henkilöstö-hallinnon osalta			kalliimpi talous- ja henkilöstö- 
hallinnon osalta	
- käytössä olevat arviot palveluiden tuottamiseen tarvittavista henkilötyövuosista	taloushallinnon osalta Valtiokonttorin arviota pienempi		henkilöstöhallin-non osalta ei merkittäviä eroja palvelukeskusten välillä		
- onko skannaus osa prosessihinnoittelua?	palvelukeskus skannaa	

	asiakas skannaa tai järjestää palvelun ostopalveluna	

Tuottavuushyödyt					
- työajan seuranta	toteutettu tuotteittain ja prosesseittain 1.7.2006 alkaen		käynnistetty 2006 pilottina, antaa prosessikohtaiset tiedot		
- kustannuslaskenta 

	työaikaseurantaan pohjautuva

KIEKU-hankkeen ja valtion käynnistystuki 1,8 miljoonaa euroa		työaikaseurantaan pohjautuva

KIEKU-hankkeen tuki
		
Tietojärjestelmät					
- siirtymävaiheen järjestelmät	kaikki ohjelmat käyvät		kaikki ohjelmat käyvät	kaikki ohjelmat käyvät, jos ao. työntekijä siirtyy mukana	
- tietojärjestelmien ”omistus” 
	sopimuksen mukaan		sopimuksen mukaan		
- tietojärjestelmiin siirtyminen	konsulttiapua rajallisesti ilman lisäkustannuksia		konsulttiapua tarjotaan	toimenpide-
palkkiot konsultti-avusta 1.1.2007 alkaen	
- tietoturva ja yhteensopivuus	turvataan	
	turvataan		
Siirtyminen koko hallinnonalana	massaedut
		massaedut		
Henkilöstö ja tehtävät					
- takuupalkka	on, jatko neuvoteltava sopimusvaiheessa ja kuultava työmarkkina-laitosta
		on, jatko neuvoteltava sopimusvaiheessa ja kuultava työmarkkina-laitosta		
- urakehitys	mahdollisuuksia		mahdollisuuksia	
	
Siirtymishalukkuus-kysely	Joensuu		Pori ja Hämeenlinna		
- valmius ottaa lähellä eläkeikää olevia	on

		on		
- siirtymiskokeilut	mahdollisuus 2 vuoden koeaikaan oman työnantajan suostumuksella				

	siirtymäkauden sijoittuminen myös Helsinkiin, Rovaniemelle, Kajaaniin ja Hämeenlinnaan (Hämeenlinnassa tällä hetkellä vain taloushallinto)		siirtymäkauden sijoittuminen Hämeenlinnaan, Turkuun ja Poriin
(Hämeenlinnassa vain talous-hallinto) 		
Sijainti	Joensuu
		Pori ja Hämeenlinna		
- sivutoimipisteiden elinkelpoisuus	keskittyy yhdelle paikkakunnalle		elinkelpoiset sivutoimipisteet asiakkaan toivomuksesta mahdollisia alkuvaiheessa pääkaupunki-seudun ulko-puolella	toiminnan hajautuminen usealle paikkakunnalle	
- alueellistaminen

		

	Helsinki alueellistetaan kahden vuoden sisällä, ei uusia sivutoimipisteitä Helsinkiin	
Muutostarpeet					
- tilivirasto-rakenteessa
	SM:llä kokemusta muuttua yhdeksi tilivirastoksi
- konsulttiapua asiakkaalle tarvittaessa				

Valtiokonttori valmistelee parhaillaan keskeisten tietojärjestelmien yhteishankintoja. Yhteisten tietojärjestelmien käyttöönotto aloitetaan vuoden 2008 aikana pienimmistä tilivirastoista. Siirtymävaiheessa asiakkaan järjestelmät ja ohjelmat otetaan käyttöön Valtiokonttorin palvelukeskuksessa. Samalla kuitenkin edellytetään, että myös asianomainen työntekijä siirtyy sellaisten ohjelmien mukana, jotka eivät ole muutoin palvelukeskuksen käytössä. Sisäasianhallinnon palvelukeskuksessa asiakkaan käyttämille ohjelmille ei ole asetettu vastaavia rajoituksia.

Sekä Joensuun että Porin kaupungit tukevat siirtyviä perheitä. Apua tarjotaan asunnon hankkimisessa. Päivähoito pyritään järjestämään viipymättä. Myös siirtyvien työntekijöiden puolisoille pyritään etsimään töitä tarvittaessa. Hämeenlinnan kaupunki ei ole ollut tässä suhteessa aktiivinen. Lisäksi työntekijöillä on mahdollisuus siirtyä Joensuuhun (siirtymäkaudeksi Helsinkiin, Hämeenlinnaan, Rovaniemelle tai Kajaaniin) kahden vuoden koeajalla, mikäli oma työnantaja suostuu kokeiluun.

Sisäasianministeriö on toteuttanut yhden tiliviraston järjestelmän. Tämän kokemuksen pohjalta Joensuun palvelukeskus on valmis tukemaan vastaavanlaista muutosta asiakkaan tilivirastorakenteessa.

Lopuksi on vielä todettava, että Valtiokonttorin hallinnonohjaus tarjoaa yleistukea kaikille virastoille ja laitoksille erillisenä palvelukeskusvalinnasta.

4 Johtopäätökset 

Työryhmä suosittelee, että hallinnonala siirtyy kokonaisuudessaan yhden palvelukeskuksen asiakkaaksi. 
-	Tämä mahdollistaa tulevaisuudessa myös yhden tiliviraston periaatteen sekä vahvemman konsernin sisäisen yhteistoiminnan. Yksi tilivirasto luo edellytykset hallinnonalan yhteisen ja yhtenäisen tilinpäätöksen ja toimintakertomuksen laatimiseksi. 
-	Yhtenä tilaajana pystytään hyödyntämään paremmin massaetuja muun muassa lisenssimaksuissa ja palveluiden hinnoista neuvoteltaessa. 
-	Palvelukeskukseen siirrytään asteittain, koska virastojen ja laitosten valmiudet siirtyä palvelukeskusten asiakkaiksi vaihtelevat. Siirtymisaikataulu valmistellaan syksyllä 2006.

Työryhmä on laatinut ehdotuksensa annettujen reunaehtojen puitteissa. Realistisina vaihtoehtoina sosiaali- ja terveysministeriön hallinnonalan palvelukeskukseksi pidettiin sisäasiainministeriön palvelukeskusta Joensuussa ja Valtiokonttorin palvelukeskusta Porissa. Näistä kahdesta vaihtoehdosta Joensuun palvelukeskus on tällä hetkellä valmiimpi ottamaan vastaan sosiaali- ja terveysministeriön suuruisen asiakkaan. 

Työryhmä esittää, että sosiaali- ja terveysministeriön palvelukeskukseksi valitaan sisäasianhallinnon palvelukeskus Joensuussa. 
Työryhmä perustelee sisäasianhallinnon palvelukeskuksen valintaa seuraavasti:
-	Joensuun palvelukeskuksen toiminta on käynnistynyt hyvin. Palvelukeskus toimii yhtenäisesti, ja sen tiimirakenne on pitkälle kehittynyt. Tämä mahdollistaa palveluiden joustavan tuottamisen. 
-	Käytössä olevien kustannusarvioiden perusteella sisäasianministeriön palvelukeskus on sekä taloushallinnon että henkilöstöhallinnon osalta Valtiokonttorin palvelukeskusta edullisempi.
-	Taloushallinnon toiminnot tuotetaan Joensuun palvelukeskuksessa pienemmällä henkilötyövuosimäärällä kuin Valtiokonttorin palvelukeskuksessa.
-	Henkilöstöhallinnon palveluiden tuottamiseen tarvittavien henkilötyövuosimäärien välillä ei ole merkittävää eroa palvelukeskusten välillä.
-	Sisäasianhallinnon palvelukeskus tarjoaa enemmän joustoja. Henkilöstölle tarjotaan kahden vuoden koeaikaa palvelukeskukseen siirtymisessä. Myös skannaus järjestyy palvelukeskuksesta. Konsulttiapua tarjotaan rajallisesti ilman lisäkustannuksia, ja toimenpidepalkkioista neuvotellaan tapauskohtaisesti.
-	Kustannusten vertailua hankaloittaa se, että lopulliset hinnat määräytyvät ostettavien palvelukombinaatioiden perusteella. Esimerkiksi pääkäyttäjäpalveluiden hinnat riippuvat käytössä olevien tietokantojen lukumääristä.
-	Valtiokonttorin palvelukeskuksen asiakasrakenne on epäyhtenäinen verrattuna sisäasianhallinnon palvelukeskukseen.
-	Valtiokonttorin palvelukeskuksen henkilöstömäärä on tällä hetkellä vain noin 30. Sosiaali- ja terveysministeriön hallinnonalan siirtyminen Porin asiakkaaksi edellyttäisi palvelukeskuksen henkilöstömäärän nostamista yli kaksinkertaiseksi.
-	Valtiokonttorin palvelukeskus edellyttää, että myös asianomainen työntekijä siirtyy sellaisten ohjelmien mukana, jotka eivät ole muutoin palvelukeskuksen käytössä.
-	Valtiokonttorin palvelukeskuksen Helsingin toimipisteen alasajo tekee tarpeettomaksi tehdä kustannus-hyöty vertailuja pääkaupunkiseudun ja muun Suomen välillä. 

Valtiokonttorin Helsingin palvelukeskuksen alasajo vaikeutti myös merkittävästi henkilöstön siirtymistä palvelukeskukseen. Siirtymishalukkuuskyselyn perusteella kukaan nykyisestä henkilöstöstä ei halua siirtyä pääkaupunkiseudun ulkopuolella sijaitseviin palvelukeskuksiin (liite 8). Siirtymishalukkuutta ei ole myöskään Tampereen toimipaikan henkilöstön keskuudessa. Henkilöstö ei myöskään ole kovinkaan halukas siirtymään muihin tehtäviin. Vain osa vastaajista on osoittanut mielenkiintoa uudelleenkouluttautumiseen. Henkilöstön keskuudessa on kuitenkin havaittavissa jonkin verran kiinnostusta täydennyskoulutukseen. Tämä tekee henkilöstön uudelleen sijoittamisen entistä haastavammaksi. Valtion talous- ja henkilöstöhallinnossa ei tule olemaan pääkaupunkiseudulla enää nykyisessä määrin sijoitusmahdollisuuksia. Tästä aiheutuu merkittäviä haasteita virastojen ja laitosten johtamiselle ja henkilöstöpolitiikalle lähivuosina. Tämä tarkoittaa myös sitä, että virastot ja laitokset joutuvat varautumaan päällekkäisiin henkilöstöhallinnon ja ostopalveluiden kustannuksiin useamman vuoden ajan niiden henkilöiden osalta, jotka eivät siirry palvelukeskukseen. Tilannetta ei helpota se, että samaan aikaan tulee toteuttaa myös muut tuottavuusohjelman säästötavoitteet. 

Lopuksi työryhmä korostaa sitä, että henkilöstöpoliittisissa linjauksissa ja valtion henkilöstön aseman järjestämisessä organisaation muutostilanteissa noudatetaan valtioneuvoston periaatepäätöstä vuodelta 2006 (VM 9/01/2006,  23.3.2006) soveltamisohjeineen.

Valtioneuvoston periaatepäätöksessä mainittujen yhteisten toimintatapojen tarkoituksena on turvata organisaation toiminta, henkilöstön palvelusuhteiden jatkuvuus muutostilanteissa, henkilöstön ammatillinen osaaminen sekä parantaa henkilöstön työmarkkinakelpoisuutta. Ministeriöllä on virastojen ohjausvastuu tämän tarkoituksen toteutumisessa. Ministeriö vastaa hallinnonalansa virastojen yhteistyön järjestämisestä. Ministeriöt huolehtivat tätä tarkoitusta varten tarvittavasta yhteistyöstä, jotta hallinnonalojen välinen aktiivinen uusiin tehtäviin hakeutuminen ja sijoittuminen toteutuu.

-	Valtio tukee työnantajana henkilöstön aktiivisuutta uuden työpaikan löytymiseen. Vastuu muutoksen toteuttamisesta on asianomaisella virastolla ja sitä ohjaavalla ministeriöllä. 
-	Ministeriöllä on henkilöstön sijoittamisvastuu omalla hallinnonalallaan.
-	Tukitoimenpiteet ovat toimintayksikön vastuulla, ja niiden tarkoituksena on turvata toiminnan jatkuvuus. Käytettävissä olevia tukitoimia ovat muun muassa virkasiirrot, uudelleen kouluttaminen, virkavapaus ja toimintayksiköiden välinen yhteistyö virkajärjestelyissä.

Tämän lisäksi työryhmä haluaa korostaa sitä, että ministeriön tulee varautua ongelmiin henkilöstön uudelleensijoittamisessa. Hallinnonalan virastojen ja laitosten tulee myös kantaa hyvänä työnantajana kokonaisvastuuta henkilöstön työssä jaksamisesta.

LÄHTEET

KIEKU-hankkeen Internet-sivut
www.kiekuohjelma.fi

Sisäasianhallinnon palvelukeskuksen esittelymateriaali

Sisäasianhallinnon palvelukeskuksen Internet-sivut
www.kiekuohjelma.fi

Valtiokonttorin palvelukeskuksen esittelymateriaali

Valtiokonttorin palvelukeskuksen Internet-sivut
www.valtiokonttori.fi/Public /Valtiokonttorin palvelukeskus

Valtion henkilöstön aseman järjestäminen organisaatioiden muutostilanteissa. Valtioneuvoston periaatepäätös, VM 9/01/2006,  23.3.2006.

LIITTEET

Liite 1: Joensuun palvelukeskuksen esittelymateriaali (saatavissa sihteereiltä)

Liite 2: Valtionkonttorin palvelukeskuksen esittelymateriaali (saatavissa sihteereiltä)

Liite 3: STM:n hallinnonalan palvelukeskusstrategia – yhteenveto virastojen taustatietovastauksista 24.8.2006 (tietosuojasyistä vain työryhmän sisäiseen käyttöön)

Liite 4: STM:n hallinnonalan palvelukeskusstrategia – yhteenveto mielisairaaloiden ja koulukotien taustatietojen vastauksista 7.8.2006 (tietosuojasyistä vain työryhmän sisäiseen käyttöön)

Liite 5: STM:n hallinnonalan palvelukeskusstrategia – yhteenveto virastojen taustatietovastauksista/ ostopalvelut, 7.8.2006 (tietosuojasyistä vain työryhmän sisäiseen käyttöön)

Liite 6: Yhteenveto STM:n hallinnonalan virastojen ja laitosten henkilötyövuosista 2005 – 2007, 4.8.2006 (tietosuojasyistä vain työryhmän sisäiseen käyttöön)

Liite 7: Yhteenveto vuosina 2006 – 2011 eläköityvistä henkilöistä laitoksittain, virkanimikkeittäin ja syntymävuosittain, 10.8.2006 (tietosuojasyistä vain työryhmän sisäiseen käyttöön)

Liite 8: Palvelukeskuskysely, henkilöstön siirtymishalukkuuskyselyn yhteenveto 8.9.2006
(tietosuojasyistä vain työryhmän sisäiseen käyttöön)

Liite 9: Palvelukeskuskysely, hallinnonalan asiakkaaksi siirtymisen valmius ja aikataulu, yhteenveto, taloushallinto 8.9.2006 (päivitetty versio saatavissa sihteereiltä)

Liite 10: Palvelukeskuskysely, hallinnonalan asiakkaaksi siirtymisen valmius ja aikataulu, yhteenveto, henkilöstöhallinto 8.9.2006 (päivitetty versio saatavissa sihteereiltä)