HELSINGIN KIHLAKUNNAN ULOSOTTOVIRASTO LAUSUNTO
Mäkelänkatu 2 A, 00500 HELSINKI
Puh.vaihde (09) 39381, Fax. (09) 3938 211	21.2.2005	JK 12/05 PL 190, 00511 HELSINKI
OIKEUSMINISTERIÖ

,O

PL 25
00023 VALTIONEUVOSTO
Viite

f1C9.ff'
1111 2 2. 02.
d
0/m,55,?öX2.00

Lausuntopyyntö hallituksen esityksestä laiksi omaisuuden tai todistusaineiston jäädyttämistä koskevien päätösten täytäntöönpanosta Euroopan unionissa sekä eräiksi siihen liittyviksi laeiksi 29.12.2004/OM 5/481/2004, OM035:00/2004
Euroopan neuvoston puitepäätöksellä 2003/577/YOS omaisuuden tai todistusaineiston jäädyttämistä koskevien päätösten täytäntöönpanosta Euroopan unionissa (jatkossa puitepäätös) sekä viitteessä mainitulla, suomalaisella lakiehdotuksella (jatkossa jäädyttämislakiehdotus), jolla on tarkoitus sisällyttää puitepäätös Suomen oikeusjärjestykseen, ei olisi ulosottotoimeen erityisen suurta vaikutusta säännöstöjen kohdistaessa vaikutuksensa etupäässä syyttäjien ja esitutkintaviranomaisten toimintaan ja toimivaltuuksiin. Jäädyttämislakiehdotuksessa ei ehdoteta muutettavaksi nyt voimassa olevaa ulosottolakia. Ulosottotoimen tehtävänä ei olisi jäädyttämislakiehdotuksen mukaan tutkia toisesta euroopan unionin jäsenvaltiosta Iähetetyn jäädyttämispyynnön perustetta, vaan erinäiset täytäntöönpanon edellytysten tutkimistoimet, mm. kaksoisrangaistavuuden osalta, olisi osoitettu tiettyjen suurten kaupunkien kihlakunnansyyttäjille (Helsingin, Kuopion, Oulun ja Tampereen käräjäoikeuksien tuomiopiireissä toimivat kihlakunnansyyttäjät).
Ulosottotoimen rooli jäädyttämislakiehdotuksen alaan liittyvissä jäädyttämisasioissa olisi huolehtia syyttäjän tai tuomioistuimen	"
päätöksellä täytäntöönpannun jäädyttämispäätöksen täytäntöönpanosta vakuustakavarikon ja hukkaamiskiellon osalta. Jäädyttämislakiehdotukseen perustuvan, takavarikkoa koskevan jäädyttämispäätöksen täytäntöönpano jäisi esityksen mukaan esitutkintaviranomaisten tehtäväksi. Edellä mainituin perustein näyttäisi siltä, että jäädyttämislakiehdotuksella ei suoranaisesti muutettaisi nykytilaa ulosoton kannalta.
Kuitenkin eräissä tilanteissa jäädyttämislakiehdotuksella saattaisi olla merkitystä myös ulosottotointa ajatellen. Pakkokeinolaista ilmenevät määräajat takavarikkoa, vakuustakavarikkoa ja hukkaamiskieltoa koskien eivät tulisi sovellettavaksi jäädyttämislakiehdotuksen perusteella tehtyjen väliaikaistoimien ollessa kyseessä. Pakkokeinolain mukaan tuomioistuimen on asetettava määräaika vieraan valtion oikeusapupyynnön johdosta
hukkaamiskiellolle ja vakuustakavarikolle. Tämä määräaika on harkinnanvarainen, mutta ohjeellisena määräaikana on pakkokeinolain esitöissä mainittu 60 vrk., mitä käytännössä on varsin laajasti sovellettu.

Jäädyttämislakiehdotuksen 12 §:n mukaan jäädyttämispäätökselle olisi aina syyttäjän toimesta asetettava määräaika. 8 §:n mukaan jäädyttämispäätöstä ei kuitenkaan saisi peruuttaa ennen kuin pyyntö todistusaineiston siirtämisestä jäädyttämispäätöksen tehneeseen valtioon tai pyyntö menetetyksi tuomitsemista koskevan päätöksen täytäntöönpanosta tai menetetyksi tuomitsemisesta olisi tehty. Ulosottotoimen kannalta ongelmaksi saattaisi muodostua juuri jäädyttämislakiehdotuksen mukaisesti

täytäntöönpannun vakuustakavarikon ja hukkaamiskiellon määräaika, joka saattaisi vaihdella huomattavasti verrattuna niihin määräaikoihin, joita tällä hetkellä on käytössä. Jäädyttämislakiehdotuksen perusteluissa (s. 40) on tosin esitetty suositus, että myös sen nojalla tehtyihin vakuustakavarikkoihin ja hukkaamiskieltoihin sovellettaisiin pakkokeinolain esitöistä omaksuttua 60 vrk:n sääntöä. Se, kuinka jäädyttämislakia tulevaisuudessa sovellettaisiin, ratkaisisi käytännössä sen, kuinka monenkirjavia määräaikoja ulosottotoimi joutuisi tosiasiassa valvomaan.

Puitepäätöksestä tai jäädytyslakiehdotuksesta ei myöskään suoraan ilmene, onko kansallisen lain nojalla tehty ulosmittaus tai väliaikaistoimi toissijainen suhteessa puitepäätöksen nojalla tehtyyn. Jos ajallisesti lähekkäin on tehty johonkin esineeseen kohdistuva jäädyttämispyyntö ja samaan esineeseen kohdistuva kansallinen ulosmittaustoimi, onko etusija annettava jäädyttämispyynnölle ja esine viime kädessä lähetettävä vieraaseen valtioon? Vai onko etusija annettava ajallisesti aiemmin tehdylle toimenpiteelle, jolloin etusija määräytyisi sen mukaan, kumpi toimenpide on suoritettu ensimmäisenä, jos samaan esineeseen kohdistuu sekä kansallinen ulosmittaustoimi, että puitepäätöksen mukainen jäädyttämispäätös? Myös tämän tyyppiset tilanteet liene-vät mandollisia ja kaipaisivat laista ilmeneviä selviä vastauksia tai vähintäänkin lain esitöistä ilmeneviä soveltamisohjeita. Tilanteessa, jossa ulosmittaus on toimitettu täyteen määrään saakka, jäädyttämispäätös saattaisi aiheuttaa lisää ulosmittaustarvetta, jos osa ulosmitatusta omaisuudesta ei olisikaan tilitettävissä velkojen maksuun Suomessa, koska jäädyttämispäätöksen mukaan omaisuuserä tulisi luovuttaa toiseen euroopan unionin jäsenvaltioon. Tällaisissa tilanteissa olisi olemassa vaara, että velallinen hukkaisi omaisuuttaan, eikä ulosmittausta pystyttäisi suorittamaan kaikkien velkojen katteeksi.

Ulosottovirasto toteaa sisäasiainministeriön, valtiovarainministeriön ja keskusrikospoliisin antaman eriävän mielipiteen olevan aiheellinen välillisesti myös ulosottotoimen kannalta. Se seikka, että esim. poliisiorganisaatio saattaa kokea toimintansa esitutkintaviranomaisena hankaloituvan jäädytyslain voimaantullessa nyt esitetyssä muodossa, voi aiheuttaa välillisesti byrokratian mutkistumista myös ulosoton piirissä, koska poliisi on ulosottoviranomaiselle erittäin tärkeä ja merkittävä viranomaisyhteistyötaho (VIRKE -projekti ym.). Viranomaisyhteistyö poliisin ja ulosoton välillä vaikeutunee, jos esitutkintaviranomaisen toimintaa mutkistetaan liiaksi. Ulosottotoimessa on koettu hyvin toimivaksi joustava yhteistyö poliisiviranomaisten kanssa heidän hakiessaan erilaisten turvaamistointen täytäntöönpanoa itsenäisesti ilman syyttäjän toimimista ns. "välikätenä".
Suomesta muihin euroopan unionin jäsenvaltioihin lähetettäviin jäädyttämispyyntöihin ei jäädyttämislakiehdotuksen eikä puitepäätöksen mukaan liity ulosotolle suunnattua roolia, joten niiden osalta ulosottovirastolla ei ole tarpeen mitään lausua.

Periaatteellisella tasolla sekä jäädyttämislain että puitepäätöksen tavoitteet vaikuttavat olevan varsin oikeansuuntaisia, kun keskeisenä tavoitteena mainitaan mm. viranomaisyhteistyön tehostaminen ja helpottaminen euroopan unionin jäsenvaltioiden välillä. Nämä tavoitteet lienevät kaikkien viranomaistahojen yhteisessä intressissä ja sinänsä tavoittelemisen arvoisia. Hyvänä on niin ikään pidettävä puitepäätökseen sisältyviä ratkaisuja koskien kielikysymyksiä ja niihin liittyen luottamusta vieraan valtion oikeusviranomaisten asianmukaiseen päätöksentekoprosessiin, jolloin säästytään liialliselta käännätystyöltä, kun alkuperäisiä asiakirjoja ei puitepäätöksen mukaan ole tarve kääntää vastaanottavan valtion kielelle.

Pekka Louekoski Johtava kihlakunnanvouti