OULUN KIHLAKUNNAN 
SYYTTÄJÄNVIRASTO
						p.K.vvvv

OIKEUSMINISTERIÖLLE

VIITE

Lausuntopyyntönne 29.12.2004 (OM 5/481/2004)

ASIA

Lausunto jäädyttämistyöryhmän mietinnöstä ja siihen sisältyvästä ehdotuksesta laiksi omaisuuden tai todistusaineiston jäädyttämistä koskevien päätösten täytäntöönpanosta Euroopan unionissa sekä eräiksi siihen liittyviksi laeiksi.

LAUSUNNON ANTAJA

Oulun kihlakunnan syyttäjänvirasto

LAUSUNTO

Oulun kihlakunnan syyttäjänvirasto lausuu asiassa seuraavaa:

Esityksen tavoitteista ja keskeisistä ehdotuksista

Oulun kihlakunnan syyttäjänvirasto pitää ehdotetun lainsäädännön tavoitteita hyväksyttävinä. Ehdotukseen sisältyvät lainsäädäntötekniset ratkaisut ja säännösten aineellinen sisältö vaikuttavat pääosin onnistuneilta. Eräiden ehdotukseen sisältyvien yksityiskohtien osalta lausutaan jäljempänä.

Resurssikysymyksistä ja koulutuksesta

Lakiesityksissä lähdetään siitä, että jäädyttämispäätöksiin liittyvissä asioissa keskeisin toimija Suomessa on syyttäjä. Ratkaisu on syyttäjän rikosprosessuaalinen asema huomioiden perusteltu. Esityksessä on todettu, että Euroopan unionin jäsenvaltioiden 22.7.2003 hyväksymän puitepäätöksen soveltamisalaa vastaavien oikeusapupyyntöjen määrä on vuosina 2002 ja 2003 ollut vuositasolla ainoastaan joitakin kymmeniä. Esityksessä ennakoidaan kuitenkin, että EU:n laajentumisen vuoksi uusi lainsäädäntö tulee lisäämään sen soveltamisalaan kuuluvia tapauksia.

Syyttäjien tehtävät lisääntyvät jatkuvasti. Esitutkintayhteistyöhön olisi panostettava, syyteharkintaan käytettävän ajan tulisi lyhetä ja syyttäjien toiminnan tulisi kaikin tavoin olla yhä laadukkaampaa. Niukentuvien resurssien puitteissa syyttäjiin kohdistuvien odotusten täyttäminen on vaikeaa. Jäädyttämismenettelyyn liittyvä lainsäädäntö lisää syyttäjien työtaakkaa ja edellyttää muutoinkin menettelyyn liittyvien ammatillisten valmiuksien jatkuvaa kehittämistä ja ylläpitoa. Nämä seikat tulisi huomioida lakiesitysten taloudellisia vaikutuksia arvioitaessa.

Lakiesityksissä viitataan EU-jäädyttämislain tuomien uusien työtehtävien aiheuttamaan laajaan koulutustarpeeseen. Olisi toivottavaa, että uusien tehtävien hoitamista helpottamaan laadittaisiin myös riittävän selkeä ja arkipäivän tarpeita vastaava ohjeistus.  Uusi lainsäädäntö johtanee myös siihen, että EU:n jäsenvaltioiden oikeusviranomaisten välitön yhteydenpito tulee lisääntymään. Tämän vuoksi myös kielitaidon kehittämiseen ja ylläpitoon olisi panostettava. 

Syyttäjien alueellisesta toimivallasta

Ehdotetun EU-jäädyttämislain 5 §:ssä säädetään muissa jäsenmaissa kuin Suomessa tehtyjen  jäädyttämispäätösten täytäntöönpanoon toimivaltaisista syyttäjistä. Sääntely vastaa EU-luovuttamislain 12 §:n säännöstä, mikä sinänsä lienee hyvä ratkaisu.

Kuten edellä todettiin, syyttäjät ovat EU-jäädyttämis- ja EU-luovuttamislain soveltamistapauksissa kaikkein keskeisimmät viranomaistoimijat. Tästä huolimatta syyttäjien alueelliseen toimivaltaan liittyvissä asioissa ei ole huomioitu syyttäjälaitoksen alueellista organisaatiota, vaan esimerkiksi Oulun läänin yhteistoiminta-alueeseen kuuluvien Kajaanin ja Kuhmon kihlakuntien alueella olevaan omaisuuteen kohdistuvissa tapauksissa toimivaltaisia ovat Kuopion käräjäoikeuden tuomiopiireissä toimivat syyttäjät.

EU-luovuttamislain 12 §:n 2 momentin mukaan toimivaltainen syyttäjä voi erityisestä syystä olla myös muu kuin lainkohdan 1 momentissa tarkoitettu syyttäjä. Ehdotetun EU-jäädyttämislain 5 §:n 3 momentin säännös vastaa sisällöltään ensin mainittua säännöstä. Sääntelyn tarkoituksenmukaisuuden osalta voidaan kysyä, johtaako se esimerkiksi Kajaanin kihlakunnan alueella olevaa omaisuutta koskevissa tapauksissa siihen, että toimivaltaista syyttäjää haettaessa joudutaan pääsääntöisesti soveltamaan EU-jäädyttämislain 5 §:n 3 momentin sisältämää erityissäännöstä.

Kielikysymyksestä

Ehdotetun lain 7 §:n mukaan lain 6 §:ssä tarkoitettu todistus on toimitettava Suomeen joko suomen, ruotsin tai englannin kielellä taikka siihen on liitettävä käännös jollekin näistä kielistä.

Keskivertosyyttäjän kielitaito ei  riittäne jäädyttämisasioiden sujuvaan hoitamiseen englannin kielellä. Koska jäädyttämispäätösten täytäntöönpanotoimet voivat koskea huomattavia taloudellisia arvoja tai rajoittaa merkittävästi esimerkiksi yrityksen elinkeinotoimintaa, on kielikysymystä arvioitaessa otettava huomioon myös syyttäjien oikeusturvaan liittyvät näkökohdat.

Esitämme harkittavaksi, tulisiko EU-jäädyttämislain ehdotettua 7 §:ää muuttaa siten, että lain 6 §:ssä tarkoitettu todistus olisi toimitettava Suomeen joko suomen tai ruotsin kielellä.

Jäädyttämistä seuraavaa oikeusapua koskevista säännöksistä

EU-jäädyttämislain 8 ja 22 § sisältävät säännöksiä jäädyttämistä seuraavasta oikeusavusta. Mainittujen säännösten 2 kohtien mukaan jäädyttämispyynnön vastaanottavalle oikeusviranomaiselle on samassa yhteydessä toimitettava pyyntö kyseistä esinettä tai omaisuutta koskevasta menetetyksi tuomitsemisesta.

Ehdotettu laki on tältä osin vaikeaselkoinen. Jäädyttämismenettely edellyttää oikeusviranomaisilta nopeaa toimintaa ja lain soveltamista. Tämän vuoksi EU-jäädyttämislain soveltajan kannalta olisi toivottavaa, että mainituista lainkohdista tai ainakin lainvalmistelutöistä ilmenisi konkreettisemmin, mitä menetetyksi tuomitsemista koskevilla pyynnöillä tässä yhteydessä tarkoitetaan.

Listarikoksista

Ehdotetun EU-jäädyttämislain 3 §:n 3 momentti sisältää luettelon ns. listarikoksista. Luettelosta puuttuvat ainakin velallisen rikokset ja kavallusrikokset. Lain säätämistarkoitus huomioiden mainittujen rikosten puuttuminen listalta ihmetyttää. Jos lainsäätäjän tietoinen valinta kuitenkin on, ettei mainittuja rikostyyppejä listalle oteta, tämän tulisi ilmetä jollakin tavoin ainakin lainvalmistelutöistä.

Oulun kihlakunnan syyttäjänvirasto

Eva Lindblad
Johtava kihlakunnansyyttäjä

Ilkka Kalliokulju
Kihlakunnansyyttäjä