_______________________________________________________________________

TYÖ-JA ELINKEINOMINISTERIÖ
KIMMO RUTH
TIINA KORHONEN

Lausunto hallituksen esityksestä laiksi kotoutumisen edistämisestä 

Yleistä

Työ- ja elinkeinohallinnon henkilöstöliito THHL ry on katsoo, että nyt esillä oleva lakimuutos ei tuo suuria muutoksia sisällöllisesti. Huolestuttavaa sen sijaan on henkilöstöresurssin osaaminen ja riittävyys. Kotouttamisasioiden hallinta niin, että voidaan oikeasti olla järjestämisvastuussa ja vielä tehdä omavalvontaa, tulee olemaan erittäin haastava. Palvelutuottajia tulee olemaan tulevaisuudessa paljon. Jo nyt meillä on nähtävissä se, että koko kentän (kunnat, sote, kouluttajat yms.) hallintaan eivät resurssit riitä, kun samaan aikaan on huolehdittava myös varsinaisen asiakastyön sujumisesta.

Oman henkilöstön osaaminen kotoutumis/maahanmuuttaja-asioissa vaihtelee alueittain ja on joillakin alueilla varsin ohutta. Osaamisen kehittäminen on todella haastavaa. Esim. nyt pelkkien oleskelulupien voimassaolojen seuranta ylittää osaamiskynnyksen mennen tullen. Lisäksi maakunnan vastuulle jää todennäköisesti myös koko verkoston osaamisen kehittämisestä huolehtiminen (kuka muu sen tekee?) ja nyt esim. maakunnan alueella otetaan ensimmäisiä lyhyitä askelia maahanmuuttajatyössä ja ollaan melko lailla pihalla.

Verkoston kanssa työskentelyssä merkittävä haaste on se, että te-palvelujen toimintaa säätelevän lainsäädännön tuntemus on vähäistä, joten asiakas saa suorastaan virheellistä ohjausta, koska esim. pelkästään sosiaalitoimi ei tunne työttömyysturvaa/JTYP-lakia. Kun operoidaan suomen kieltä taitamattomien ihmisten kanssa, joilta puuttuu palvelujärjestelmän tuntemus, asiakas itse ei osaa arvioida, onko saamansa ohjaus oikeaa vai ei.

1 luku - Yleiset säännökset

-	Kansainvälistä suojelua saaneiden henkilöiden kuntaan ohjaamisen järjestelmä puuttuu.

-	1§  Painotetaan yhteisöjen ja maahanmuuttajan omaa entistä suurempaa sitoutumista. Mitä tehdään niille maahanmuuttajille ja yhteisöille, jotka eivät halua kotoutua vaan pyrkivät aktiivisesti sulkeutumaan ympäröivästä suomalaisesta yhteiskunnasta ja haluavat elää vain omissa kielellisissä, kulttuurisissa ja uskonnollisissa  piireissään. Suuriin kaupunkeihin hakeudutaan useimmiten juuri 
__________________________________________________________________
näissä olevien suurien yhteisöjen takia, vaikka pienemmillä paikkakunnilla     kotoutuminen ja työllistyminen voisi olla nopeampaa. . Perheissä vanhemmat jäävät usein kielitaidottomiksi kotoutumispalveluista huolimatta ja lapset joutuvat hoitamaa aikuisten asioita eivätkä saa tukea  esim. koulunkäyntiin.  
-	4§  Lapsella on paljon oikeuksia, mutta ne eivät vain aina toteudu.  Lapset eivät ole TE-toimiston asiakkaita, mutta ongelmat ja tilanteet perheessä vaikuttavat mahdolliseen tulevaan asiakkuuteen TE-toimistossa. Koulutusvaroja on leikattu rajusti ja tulevassa ammatilllisen koulutuksen reformissa opiskelijan tulisi entistä enemmän pystyä itsenäiseen opiskeluun. Kuitenkin maahanmuuttajat kuten monet suomalaisetkin nuoret ovat erityisen tuen tarpeessa selviytyäkseen opinnoissaan. Aikuisista osa ei opi edes lukemaan ja kirjoittamaan ikinä, heille ei käytännössä ole paljonkaan jatkopolkuja koulutukseen tai työelämään. Eri toimijoiden kesken voidaan suunnitella vaikka minkälaisia palveluita, mutta jos joko omasta motivaation puutteesta tai muistä, esim terveydellisistä syistä kotoutuminen ei etene, niin mitä sitten? 
-	On visioitu, että maakunnat voisivat määritellä toimintansa täysin itsenäisesti. Ainakin kotoperuspalveluiden alkuvaiheessa pitäisi olla yhteismitallisia koko maassa, jotta tasapuolinen asiakkaiden kohtelu toteutuisi. Maahanmuuttajat myös liikkuvat maassa paljon, joten hyvin erilaiset palvelumallit vaikeuttavat oikeaan palveluun ohjautumista ja palvelun tarjoajan taholta edellyttää ylimääräistä asioiden selvittelyä. Alkuvaiheen jälkeen kun luodaan jatkopolkuja, palvelumallien kirjo voi olla hyvinkin laaja alueiden ja asiakaskunnan tarpeiden mukaan. 
-	2§  ”Suomeen muuttavalle Suomen kansalaiselle järjestettäisiin tukitoimenpiteitä lähinnä osana yleisiä peruspalveluja ja palvelutarve otettaisiin huomioon esim. kasvupalveluja järjestettäessä”. Tämä on ollut ongelmallinen ryhmä, koska heille ei ole käytännössä sopivia palveluja tarjolla, jos suomen kielen taito on heikko. Omaehtoisiin koulutuksiin osallistumiseen monella liian suuri kynnys lähteä opintotuella. Hyvä, jos ratkaisua tulee kasvupalvelujen kautta. 
-	”Mikäli maahanmuuttaja muuttaa pois Suomesta aloitettuaan laissa mainitun viranomaistoimin tuetun kotoutumisprosessin ja palaa myöhemmin Suomeen kotoutuakseen uudestaan, kotoutumispalveluihin pääsy arvioidaan tapauskohtaisesti”. Tähän pitäisi saada jokin rajanveto, muuten voi olla mitä vaan. Jollekulle voi olla ensimmäinen kotosuunnitelma tehty  jo 10 vuotta sitten. Viiden vuoden maksimiajan käyttö olisi toivottavaa ja selkeä sääntö eli kotoutumispalveluita voisi näissä tapauksissa  saada viiden vuoden puitteissa ensimmäisestä kotosuunnitelmasta lukien. Vastaavia ryhmiä ovat esim. työssä vuosia olleet ja kotona vuosia lapsia hoitaneet vanhemmat, jotka eivät ole oppineet tai edes yrittäneet oppia kieltä. 
-	5§  Tulkin käytön pitää rajoittua vain alkuvaiheeseen, ennen kuin mennään kielikoulutukseen. Tulkin käytölle ei ainakaan työnhakijapalveluissa pitäisi olla perustetta, jos asiakas on asunut Suomessa 10-20 vuotta ja voi olla jopa Suomen kansalainen. Hyvä painotus on, että Käytetyn kielen ei myöskään tarvitse olla äidinkieli, vaan muu yhteinen kieli on riittävä, esim. englanti yleisesti. Kotoutuva asiakas pitää saada ymmärtämään, että aina ei voi automaattisesti saada tulkkia, vaan pitää opetella suomea niin että pystyy hoitamaan asioitaan itsenäisesti ja menemään työhön. Eri paikkakunnilla ja eri viranomaisissa on hyvin monenlaisia käytänteitä. Kuten aiemmassa kohdassa tuotu esiin, lasten käyttö tulkkina sotii lapsen oikeuksia vastaan 
_______________________________________________________________________

-	Määritelmät kohtaan määritetty mitä laissa tarkoitetaan palveluntuottajalla, hyvä asia koska kasvupalveluna toteutettavat kotoutumispalvelut tarkoitus tuottaa markkinalähtöisesti.   

2 luku - Kotoutumista edistävät palvelut

-	On paljon toimintoja, joita ei voi ulkoistaa kaupallisille tahoille. Kotoutuminen on hyvin vahvasti viranomaisyhteistyöhön  ja viranomaisvastuuseen painottuvaa palvelua (lupaviranomaiset, poliisi, kela, maistraatti, kunnat, verottaja). Samoin työhön liittyy monella tasolla neuvontaa, päätöksentekoa ja harkintaa, josta ulkoistettu taho ei voi olla vastuullinen. Näitä ovat esim. koulutusvalinnat, kuulemiset ja erottamiset, kotoutumisajan pituuden määrittäminen, työkokeiluun liittyvä harkinta, vastuu oikean tiedon antamisesta jne 

-	 9§,10§,11§  Alkukartoituksesta ei tule tehdä liian vaikeasti hallittavaa, usean tahon tekemää päällekkäistä   toimintaa .  Se soveltuu hyvin ulkopuoliselta palveluntuottajalta hankittavaksi palveluksi. (haastattelu, kirjallinen testi). Uudelle asiakkaalle kotopalvelut tekee kevyen alkukartoituksen ja sieltä ohjataan ostopalveluun. Tämä on ollut toimiva malli. Kunnat ovat tehneet vähän kartoituksia. Kuitenkin sosiaalitoimen asiakkuudessa olevat työvoiman ulkopuolella  olevat  on hyvin pystytty ohjaamaan kunnan kotouttaviin toimintoihin, tähän ei ole tarvittu varsinaista alkukartoitusta . 
-	Opiskelijoiden tai työssäolevien alkukartoittaminen on haasteellista eikä sinänsä useinkaan tarpeellista. Tärkeää on taata, että eri ryhmillä on riittävästi tietoa ja neuvontaa helposti saatavilla, jotta voivat ohjautua heille sopiviin palveluihin. Tässä esim. omakielisillä neuvontapalveluilla ja maahanmuuttajayhdistyskentän tietotaidon hyödyntämisellä on tärkeä merkitys, etenkin, jos tiedon hakeminen netistä on haasteellista. 
-	Ohjaus- ja tukipalveluja olisi luontevaa hankkia ulkopuoliselta taholta, esim. kolmannen sektorin tekijöiltä. Myös kaikkein heikompiosaisten palvelut tulee taata. Kaupallisia palveluntuottajia kiinnostavat enemmänkin helpommin työllistettävissä olevat ja kolmas sektori taas kilpailutustilanteissa saattavat jäädä yritysten jalkoihin. On tosiaan hyvä painottaa sitä, että neuvontapalveluiden tehtävä on nimenomaan lisätä asiakkaansa omatoimisuutta. Helposti käy niin, että palvelussa hoidetaan kaikki asiakkaan asiat, eikä asiakas opi käyttämään itse verkkopalveluja, tekemään hakemuksia tms. Alkuvaiheen perusaineiston jakamisessa on ongelmana luku- ja kirjotustaidottomat: eivät voi lukea materiaaleja eivätkä ehkä osaa käyttää nettiäkään, että katselisivat videoita siellä. 
-	12§ Olisikin hienoa, jos eri tahot voisivat yhdistää suunnitelmia tai ylipäätään vaihtaa tietoa jollain yhteisellä alustalla. Miten tämä eri suunnitelmien yhdistämien käytännössä tapahtuisi?, Systeemin pitää olla kuitenkin helppokäyttöinen ja tehokas. 
-	14§Kotoutumissuunnitelman laatiminen yksityisen palveluntuottajan kanssa aiheuttaa monia kysymyksiä. Miten voidaan taata viranomaisvelvoitteet työttömyysturva-asioiden ja maahanmuuttajan oikeuksien ja velvoitteiden selvittämisen suhteen? Jos palveluntuottaja antaa väärää neuvontaa, mikä on vastuu? Kenen vastuulla esim. tutkintotodistusten tarkistaminen? Mitkä tarkalleen ovat yksityisen palveluntuottajan tiedonsaantioikeudet esim. viranomaisilta? 

_______________________________________________________________________

-	Alaikäisten osalta ohjauksessa ongelmia. Esim. perheryhmäkodeissa asuvien edunvalvojat ja ohjaajat eivät nykyäänkään usein ole osanneet ohjeistaa nuoria ilmoittautumisessa TE-toimistoon nuoren parhaan edun mukaisesti. 16-vuotiashan voi jo tulla sopimaan kotouttavista toimenpiteistä ja saada täten työttömyysturvaa täyttäessään 17 vuotta. Etenkin tilanteissa kun työntekijät vaihtuvat, ajantasainen tieto ei  siirry. Kuinka varmistetaan ohjaus maakunnissa?
-	15§, 16§ Vasta maahan muuttaneella kotoutuja-asiakkaalle on useimmiten mahdoton määritellä mihin kouluun/palvelun tuottajalle hän haluaa. useimmiten halutaan siihen kouluun/palveluun, missä kaveritkin tai puoliso on tai mihin on lyhyin matka. Tässä kohden on vaikea määrätä asiakasta mihinkään muualle, jos periaatteellinen valinnanvapaus on todettu. Jos asiakas sitten haluaakin vaihtaa palvelua perusteettomista syistä, miten tähän pitäisi suhtautua? Onko ohjausvelvoite viranomaistoimintaa, kuten tästä ymmärtää. Mikä ohjausvelvoite on yksityisellä palveluntuottajalla, joka laatii kotoutumissuunnitelman, missä sovitaan toimenpiteistä? 
-	Osa kotoutujista on jo alkuvaiheessa tai lyhyen koulutuksen jälkeen valmiita työelämään. Osahan on jo ollut Suomessa työssä ja tulevat asiakkuuteen kun työ päättyy/lomautetaan. Ongelma useimmiten on kielitaito. Heille palveluntuottajalle tulostavoitteiset  työnetsijäpalvelutyyppiset ovat sopivia, jos kielitaito-ongelma on ratkaistavissa. Uskoakseni englannin kielen käyttö työkielenä vakiintuu, jos työmarkkinoilla työvoimapulaa. Tälle ryhmälle voisi hankkia omaa räätälöityä palvelua. 
            
-	17§,18§ Kotokoulutus Kasvupalvelukoulutuksena: varsin yleisluontoinen kuvaus, käytännössä koulutus voi olla monen tyyppistä tarpeista riippuen, hyvä niin. Viime aikoina on vahvasti rummutettu intensiivisten, lyhyempien enemmän ammatillisia valmiuksia kehittävien koulutusten perään. Koulutuksia tule enemmän jaksottaa ja palvelukokonaisuuksia koota jokaisen henkilökohtaisen tarpeen mukaan.  Mikä on jatkossa Koulutusportin tulevaisuus? Voidaanko jatkossa omaehtoisen kotokoulutuksen oppilaitokset velvoittaa sen käyttöön? Onko omaehtoisen kouluttajien kanssa sovittavissa sisällöistä enemmän työelämään suuntautuviksi- nyt monet turhan pitkiä ja liian yleissivistävyyteen painottuvia, kuitenkin sisällöt etukäteen määriteltyjä ja niihin vaikea tehdä radikaaleja muutoksia. Pitkä neljän vuoden ”peruskouluputki” aikuisilla huolestuttaa, nopeita väyliä kun pitäisi suosia. 
 
4 luku -  Kotoutumisen edistäminen kunnassa  
-	Suuremmissa kunnissa ainakin on jo nyt ollut kotouttamisohjelmat ja strategioissa on otettu huomioon maahanmuuttajien palvelut. Kunnat järjestävät omia kotoutumiskoulutuksia eri ryhmille. Pienten kuntien kannattaa yhdistää voimansa maahanmuuttajapalveluiden järjestämisessä. 

5 luku -  Valtion kotoutumista edistävät toimet

-	Kuten nytkin, valtion tehtävänä on seurata, että kotoutumispalvelut toteutuvat mahdollisimman tasapuolisesti kaikkialla Suomessa. Valtio myös kehittää palveluita valtakunnallisesti, sekä levittää ajankohtaista tietoa ja kouluttaa kotoutumisasioissa. 

_______________________________________________________________________
Tulkitseminen ja kääntäminen. 

-	Tulkitsemisen voisi suorittaa muukin kuin tulkin tutkinnon tai vastaavat kelpoisuusvaatimukset muutoin täyttävä henkilö. Viranomaisen tulee kuitenkin mahdollisuuksien mukaan varmistaa tulkkauksen laadukkuus. Vaatii tarkennusta, kelpoisuusvaatimuksia ei voi jättää liian avoimeksi.

Kotoutumiskoulutuksen järjestäminen.

-	Pykälän 1 momentin mukaan kotoutumiskoulutusta järjestettäisiin pääsääntöisesti kasvupalvelukoulutuksena siten kuin julkisista rekrytointi- ja osaamispalveluista annetun lakiehdotuksen (xx/xxxx) säädetään.
-	Tarkennusta siitä miten muuten kotoutumiskoulutusta järjestetään?
 
3 luku - Kotoutumisen edistäminen maakunnassa
-	Pykälän 3 momentin mukaan maakunta laatisi tarvittaessa maakuntastrategiaa, alueiden kehittämisen maakuntaohjelmaa ja alueellista hyvinvointikertomusta täydentävän maahanmuuton ja kotouttamisen maakuntaohjelman. Ohjelmaa ei olisi tarpeen laatia, mikäli kotouttamisen suunnittelu ja kehittäminen, maakunnan maahanmuuttajaväestön tarpeet ja hyvinvoinnin ja terveyden edistäminen sekä osaamisen kehittäminen ja hyödyntäminen elinvoiman ja kansainvälistymisen ajurina olisi riittävän kattavasti katettu maakuntastrategiassa ja alueiden kehittämisen maakuntaohjelmassa sekä alueellisessa hyvinvointikertomuksessa. 
-	Erillisen maahanmuuton ja kotouttamisen ohjelman tarpeeseen voi vaikuttaa myös maakunnan maahanmuuttajaväestön määrä ja mahdolliset erityistarpeet, ml. esimerkiksi kansainvälistä 76 suojelua saavien tai haavoittuvassa asemassa olevien määrä maakunnassa.
-	Kohtaa on sekava: puhutaan maakuntaohjelmasta ja kotouttamisohjelmasta. Vaatii tarkennusta.
-	Kuka valvoo ohjelmien laatimista ja toteutusta?

4 luku -  Kotoutumisen edistäminen kunnassa 

-	Kotoutumisen edistäminen tulisi yhä enemmän valtavirtaistaa osaksi kunnan eri toimialojen suunnittelua ja kehittämistä. Kotouttamisen kehittäminen kuntastrategiassa tai erillisessä kotouttamisohjelmassa voi sisältää 80 suunnitelman siitä, miten kunnan eri palvelut toteutetaan maahanmuuttajille soveltuvina, suunnitelman erityisistä kotoutumista edistävistä ja tukevista palveluista, suunnitelman lasten ja nuorten kotoutumisen edistämisestä ja suunnitelman työvoiman ulkopuolella olevien ryhmien, kuten kotona lapsia hoitavien vanhempien, ikääntyneiden ja vammaisten sekä luku- ja kirjoitustaidottomien henkilöiden kotoutumisen, osallisuuden ja hyvinvoinnin edistämisestä. 
-	Lisäksi kehittämiseen tulisi sisällyttää suunnitelma hyvien etnisten suhteiden ja kulttuurien välisen vuoropuhelun edistämiseksi sekä suunnitelma kotouttamisen seurannasta. Etenkin työvoiman ulkopuolella olevien kotoutumisen edistäminen on kunnan keskeinen tehtävä. 
-	Niin ikään kunnan tulisi osana kuntastrategiaa huomioida maahanmuuttajien 
_______________________________________________________________________

           hyvinvoinnin ja terveyden edistäminen sekä se, kuinka maahanmuuttajien 
-	kansainvälinen osaaminen ja verkostot hyödyttävät kunnan elinvoiman edistämistä ja elinkeinoelämän kasvua ja monimuotoistumista. 
-	Tarkennusta koska on kotoutumisen edistäminen sisältyy kuntastrategiaan tai erilliseen kotouttamisohjelmaan?
-	Kun puhutaan nopeasta kotoutumisesta, mitä sillä tarkoitetaan? Se on aika suhteellista ja tapauskohtaista. Liian nopea työelämään siirtyminen, heikolla kielitaidolla ja huonolla yhteiskunnan tuntemuksella voi kostautua myöhemmässä vaiheessa, siksi olisi tärkeä että jokainen työtön maahanmuuttaja saisi edes kotoutumiskoulutukset rauhassa suorittaa. 

Lopuksi on todettava, että maahanmuuttajien kotouttamisen käynnistäminen ja suomen arkikielen perussanastoon ja suomalaisen yhteiskunnan perusteisiin perehdyttämien on aloitettava välittömästi. Tarjottavien kotoutumispalvelujen tulee olla rakenteiltaan niin selkeitä, että maahanmuuttaja kykenee hahmottaman sen mitä, missä, miksi tehdään.
On otettava tulokkaat kokonaisvaltaisesti haltuun  niin, että oman elämän ja arjen hallinta käynnistyy luontevasti ja sulautuminen suomalaiseen yhteiskuntaan ja työelämään on mahdollista.

Yhteistyöterveisin.
THHL ry psta

	EIJA TUUTTI				
	puheenjohtaja

_______________________________________________________________________