Antti Kanniainen		

				07.06.2010		SM077:00/2009
						
VASTAANOTTOLAKIHANKE

Aika:		Torstai, 03.06.2010, klo 13.00-15.00

Paikka:		Sisäasiainministeriö, Vuorikatu 20 A, kh Leijona & Miekka

Osallistujat:		Sirkku Päivärinne, puheenjohtaja	SM/MMO
		Sanna Sutter			SM/MMO
		Tiina Sinkkanen		SM/MMO
Tiina Palonen-Roihupalo		SM/MMO
Juha-Pekka Suomi 		SM/MMO
Erja Horttanainen		Suomen Kuntaliitto
Mariella Dufva		Pakolaisneuvonta ry
Annika Parsons		Vähemmistövaltuutetun toimisto
Leena-Kaisa Åberg		SPR
Camilla Busck-Nielsen		OM
Taina Martiskainen		Lastensuojelun Keskusliitto
Jaakko Ellisaari		STM
Kimmo Kiiski		SM/oiky
Jorma Kuuluvainen		Migri
Jari Kähkönen		Joutsenon VOK
Antti Kanniainen, sihteeri		SM/MMO

1. Kokouksen avaus

Puheenjohtaja avasi kokouksen ja totesi, että kyseessä on ryhmän neljäs kokous ja että kokous järjestetään keskellä kiivasta lainvalmistelua. Aineisto on toimitettu kahdessa erässä ja tämän lain rinnalla on monia muita isoja asioita. Aineistot kehittyvät ja niihin tuodaan lisää elementtejä.

Todettiin, että kaikilla on mukana edellisenä päivänä lähetetty aineisto ja että kenelläkään ei ollut kommentteja koskien edellisen kokouksen muistiota. Luvattiin toimittaa lapsiasiavaltuutetun edellisessä kokouksessa pitämän esityksen kalvot ohjausryhmän jäsenille. 

2. Vastaanottolakihankkeen aikataulu

Sutter esitteli asian. Pykäliä kirjoitetaan koko ajan, eikä kaikkein uusimpia kokouksessa jaettu. Maahanmuuttoasioiden johtoryhmä käsittelee lakia seuraavassa kokouksessaan. Pykäliä ja perusteluja vielä puuttuu, mutta lain olisi tarkoitus lähteä lausunnoille juhannusviikolla. Lausuntoaika on kahdeksan viikkoa. Vastaanottolaki kulkee käsi kädessä kotouttamislain kanssa ja nämä olisi tarkoitus antaa eduskunnalle lokakuun alussa, jolloin on viimeinen hetki jättää esitys istuvalle eduskunnalle. Osallistujilla ei ollut tähän kommentteja.

3. Vastaanottoraha
Puheenjohtaja totesi, että esityslistalle on nostettu muutamia temaattisia aiheita. Ensiksi keskusteltiin esityslistan mukaisesti vastaanottorahasta. Puheenjohtaja mainitsi, että vastaanottoraha on työnimi, ja muita ehdotuksia otetaan vastaan. Kansainvälistä suojelua hakevien saama tuki erotetaan toimeentulotuesta siltä osin kuin se on siihen nyt kytketty.

Sutter esitteli asiaa tarkemmin ja pahoitteli, että maanantaina lähetetyn version 19 §:stä jäi uupumaan sisäministeriön asetuksella säädetty menettely ruokapalvelukeskuksissa asuvien toimeentulotuesta. Hän sanoi, että tarkoituksena ei ole nyt keksiä ihan uusia rahamääriä, vaan edelleen on tarkoitus pitää mielessä se, millä summalla Suomessa pärjää. Nyt ehdotetaan, että laissa mainittaisiin turvapaikanhakijalle maksettava euromäärä, ja osa tuesta annettaisiin samalla tavalla hyödykkeinä kuin tähänkin asti. 18 §:ssä kuvataan mihin rahaa annetaan ja menettelyjen suhteen viitattaisiin edelleen toimeentulotukilakiin. Maanantaina jaetun version 19 §:n ehdotus vastaanottorahasta on määritelty hyvin pitkälle toimeentulotuen mukaan, ja eilen lähetetty versio on rinnakkaisehdotus. Uudessa ehdotuksessa tuen saajat olisi jaettu aikuisiin, muun kanssa asuviin aikuisiin ja lapsiin. Rahan määrä perustuu yksin asuvan aikuisen osalta tämän hetkiseen määrään. Lapsille olisi summa, joka on aikaisemmasta taulukosta laskettujen tukien välistä. Tämän ehdotuksen taloudellisia vaikutuksia ei ole laskettu, mutta sellainen ehkä tehdään, jos tätä päädytään ehdottamaan. 

Kentältä on raportoitu, että välillä yksin tulleelle alaikäiselle käteen maksettu toimeentulotuki ei ole mennyt tarkoituksenmukaiseen käyttöön. Uuden ehdotuksen mukaisesti yksin tulleelle alaikäiselle maksettava 45 euroa perustuisi siihen, että vastaanottokeskus vastaisi ylöspidosta ja tämä summa rinnastuisi lastensuojelulaissa mainittuun käyttörahaan. Kaikki summat liikkuisivat indeksien mukaan. Kaikki summat ovat ehdotuksia ja kommentteja otetaan mielellään vastaan.

Keskusteltiin vastaanottorahaehdotuksesta.

Monet olivat sitä mieltä, että ilman huoltajaa tulleen alle 16-vuotiaan käyttörahan suuruus tulee kirjata lakiin niin kuin muidenkin saamat summat. Voisi olla joku summa, jonka päälle maksettaisiin harkinnanvaraista tukea tarvittaessa. Lisäksi puhuttiin siitä, että laissa pitää olla tarkat määritelmät sille, mitkä palvelut kuuluvat vastaanottopalveluihin ja mitkä pitää hakijan itse maksaa vastaanottorahalla.

Sutter kysyi näkevätkö ohjausryhmän jäsenet ongelmaa siinä, että tukiasunnoissa asuville järjestetään kaikki palvelut vastaanottona, minkä seurauksena he saavat vain käyttörahaa, eikä heillä siten ole niin paljon liikkumavaraa. Tälle hän esitteli taustaksi sen, että vastaanottokeskuksista on pyydetty lisää päätäntävaltaa koskien alaikäisten rahankäyttöä. Todettiin, että perusteluissa voi olla ohjeita, että rahankäytön harjoittelu on osa kasvatustyötä. Tukiasunnoissa talo hankkisi ruokatarpeet ja asukkaat itse valmistaisivat ruuan.

4. Majoittamista koskeva päätös	

Sutter esitteli asian. Ehdotuksessa esitetään, että poliisi ja rajavartiolaitos lähettää turvapaikanhakijaksi ilmoittautuneen vastaanottokeskukseen kuten nykyäänkin. Vastaanottokeskusten välisissä siirroissa vastaanottava vok päättää ottaako se henkilön vastaan. Nyt säädettäisiin uutena asiana, että Maahanmuuttovirastolla olisi oikeus joissakin tapauksissa ratkaista majoitusasia. Siirroista ja majoittamisesta ei edelleenkään voisi valittaa.

Toimivallan antamista Maahanmuuttovirastolle pidettiin perusteltuna. Todettiin, että yksi puuttuvista pykälistä on se, jossa määriteltäisiin tarkemmin eri vastaanottokeskustyypit. 

5. Tukiasuminen
		
Puheenjohtaja totesi, että tukiasuminen aloitettiin uutena alaikäisten asumismuotona 2008, kun yksin tulleita alaikäisiä oli paljon. Henkilöt, joiden ikä oli epäselvä, haluttiin pois pienten lasten parista turvaamistoimenpiteenä. 

Sutter esitteli asian ja totesi, että viittaus lastensuojelulain avohuoltoon on uusimmassa ehdotuksessa poistettu ja säännös on kirjoitettu pelkästään tätä tarkoitusta varten. Säännöksessä mainittaisiin minkä ikäisiä ja kuinka monta henkilöä yhteen taloon voitaisiin sijoittaa. Enimmäismäärästä on eri mielipiteitä. Rajaa ei saa olla liian korkea, mutta toisaalta ihan pieni määrä ei ole perusteltu mahdollisten ruuhkien takia. Valvovien työntekijöiden määrä ja poikkeamismahdollisuus ovat muusta lainsäädännöstä otettuja.

Keskusteltiin tukiasumisesta.

Nostettiin esille monia ongelmakohtia. Ellisaari totesi, että valmistelussa tulee olla huolellinen ja nykyinen ehdotus on vähän hahmoton. Martiskainen esitti, että tukiasumisen ei pidä olla automaattisesti kaikkien yli 16-vuotiaiden asumismuoto, vaan että jokaisen nuoren yksilölliset tarpeet on arvioitava. Kannettiin myös huolta yövalvonnan järjestämisestä ja todettiin, että se on tarkoitus säätää pakolliseksi. Ryhmäkotien ja tukiasumisen eroa haluttiin selkeyttää, myös kotouttamislain säännösten suhteen. Tukiasumisen työntekijöiden pätevyysvaatimuksiin on tarkoitus soveltaa ryhmäkotien kanssa samoja säännöksiä.

6. Oikeusturva

Sutter totesi, että oikeusturvasta ei ole tällä hetkellä erikseen omaa pykälää ja kysyi, onko tarvetta kieltää muita mahdollisia valituksia kuin se, joka liittyy majoittamiseen.

Puheenjohtaja totesi, että koska kommentteja ei esitetty, asia menee jatkovalmisteluun.

7. Muut asiat
Horttanainen nosti esiin pykälät 7, 11 ja 13, joissa on kytkentä kuntien velvollisuuksiin. 7 §:ssä on yleissäännös valtion korvausvastuusta. Horttanainen kiinnitti huomiota siihen, että perusteluissa on purettu joidenkin asioiden kohdalta tarkemmin valtion korvausvastuusta, mutta toisia asioita ei mainita. Hänen mukaansa korvauksista pitäisi olla myös pykälissä. Sutter totesi, että nykylaissa valtion korvausvastuusta on pykälissä, koska lakia on muutettu useaan kertaan. Nyt olisi tarkoitus säätää asiasta yhdellä yleispykälällä. Myös puheenjohtajan näkemyksen mukaan yleispykälä vahvistaa valtion kustannusvastuuta.

Horttanainen mainitsi, että Kuntaliitossa toivotaan, että 11 §:n suhteen korostettaisiin aiesopimuksia ja kunnat olisi mahdollisimman pitkälle etukäteen päätetty. Sutter totesi, että säännöstä ei ole tarkoitus muuttaa. Tarkoitus on edelleen, että kunnat määritellään etukäteen, mutta asetuksella voitaisiin hätätapauksessa määritellä muita kuntia. Voidaan kirjoittaa vielä tarkemmin. 

Puhuttiin myös ilman huoltajaa tulleen alaikäisen edustajan palkkion maksamisesta. Todettiin, että ei ole tarkoitus katkaista edustamista siinä vaiheessa, kun henkilö siirtyy turvapaikanhakijasta oleskeluluvan saaneeksi. Kuuluu osittain kotouttamislain puolelle. Maahanmuuttovirasto maksaa edustajan kulut oleskeluluvan saamiseen saakka, jonka jälkeen maksaja muuttuu, luultavasti ELY:ksi. Kunnille ei ole tulossa lisäkustannuksia.

Dufva esitti, että 14 §:ään lisättäisiin maininta velvoitteesta mahdollisimman pian antaa turvapaikanhakijalle tietoa oikeusapupalveluista. Sutter totesi, että menettelystä tiedottamisesta säädetään tarkemmin ulkomaalaislaissa ja että tässä säädetään vain vastaanottopalveluista tiedottamisesta. Turvapaikanhakijaksi ilmoittautuessa henkilölle annetaan esite, jossa on tietoa sekä turvapaikkamenettelystä että vastaanottopalveluista. Puheenjohtaja totesi, että oikeusministeriössä on menossa selvityksiä oikeusavusta, eikä tässä voida säätää isoista muutoksista.

Keskusteltiin turvapaikanhakijoiden oikeudesta terveydenhuoltopalveluihin. Todettiin, että nykylaissa oleva maininta välttämättömistä terveyspalveluista on epäonnistunut, ja että nyt viitataan olemassa olevaan lainsäädäntöön. Ellisaari kysyi, mitä tarkoitetaan 22 §:n perustelujen lauseella, että yksittäisen henkilön palveluntarvetta arvioitaessa tulisi ottaa huomioon Suomessa oleskelun kesto. Sutter totesi, että on arvioitava mitä hoitoja henkilölle aletaan tehdä suhteessa siihen, että hän saattaa viipyä Suomessa jopa vain viikkoja. Lääkäreille on annettava ohjeita.

Åberg nosti esiin kysymyksen lasten koulunkäynnistä. Kaikissa kunnissa turvapaikanhakijalapset eivät ole päässeet kouluun. Todettiin, että korvausjärjestelmä ei toimi kunnolla kaikilta osin. Jotkin kunnat eivät järjestä opetusta, koska niissä ei olla tyytyväisiä valtion kustannuskorvauksiin. Myös resurssit ovat rajalliset. Todettiin, että tässä laissa ei voida säätää kunnille velvollisuudesta järjestää opetusta eikä perusopetuslakia voida hetkessä muuttaa. Horttanainen mainitsi, että ilman kotikuntaa olevien henkilöiden opetuksen vastuutaho on tällä hetkellä epäselvä. Nostettiin esille mahdollisuus perustaa vastaanottokeskuksiin valtionkouluja, mutta tämä herätti myös vastustusta. Kähkönen totesi, että Lappeenrannassa opetus on nyt toimivaa. Puheenjohtaja totesi jatkotyön olevan tarpeen.

Lopuksi keskusteltiin ongelmista, jotka liittyvät oleskeluluvan saaneiden henkilöiden vaikeuksiin muuttaa pois vastaanottokeskuksista ja rekisteröityä väestötietojärjestelmään. Puheenjohtaja totesi, että vastaanottokeskuksissa on ongelma, kun siellä on kahdenlaista väkeä. Sutter mainitsi, että lakiehdotuksen mukaan henkilö olisi niin kauan vastaanottopalveluiden piirissä kuin hän asuu vastaanottokeskuksessa. Puhuttiin mahdollisuudesta asettaa määräaika, jona oleskeluluvan saanut voi asua vastaanottokeskuksessa. Periaatteessa oleskeluluvan saaneet ovat vapaat muuttamaan mihin tahansa, mutta heitä ei tähän paljon rohkaista. Horttanainen totesi, että kotouttamislain ja tämän lain säännökset kuntiin siirtymisestä eivät saisi olla ristiriidassa. Lisäksi kunnille pitäisi antaa päätäntävaltaa oleskeluluvan saaneiden asettumisesta. Kuuluvainen totesi, että Maahanmuuttovirastossa ei haluta toimia kuntien tietämättä. Puheenjohtaja mainitsi, että kotouttamistoimenpiteitä ei olla viemässä vastaanottokeskuksiin ja että maistraattien toiminnasta rekisteröinnissä keskustellaan väestörekisterikeskuksen ja maistraattien kanssa.

8. Ohjausryhmän jatkotyöskentely
		
Puheenjohtaja totesi, että lakiehdotuksen seuraavaan versioon pyydetään kommentteja kirjallisesti. Laki lähtee lausunnoille juhannusviikolla, eikä sitä ennen pidetä enää kokousta.

LIITTEET	 

JAKELU	Ohjausryhmän jäsenet ja varajäsenet

TIEDOKSI	Ministeri Thors
Kansliapäällikkö Viljanen
Erityisavustaja Bergman
MMO osastopäällikkö Pentti Visanen
MMO esittelijät